Riobmænd selv, ville de derved blive rigere end hidindtil? Gani« 
ske vist ingenlunde. Arbeids folkene ville stedse blive færre-, Mg- 
4et tabt, og de Fordele, søm Fremmede deraf drage, ville ei en- 
gang erstatte den karrige Lon, som de ved sine Piagefogeder bli- 
ve nødte til snarere længe forud at forskyde end efter fuldendt 
Værk at erlægge. Fremmed Udsuelse lonner sig >endnu slettere 
end den indenlandske, fordi Opsynet her dog kan være strængere, 
'Og de uundgaaelige Bekostninger ere meget ringere. Paalægger 
derfor Egennytten selv Herrer mod deres Tienere Retfærdigheds 
og Menneskelighed« Pligter ; saa maae Grundene dertil for et mæg- 
tigt eller herskende Folk mod andre være langt stærkere: de al- 
mindelige Sædelighedens Love kan dette foigelig endog mindre 
end hine ustraffet overtræde. Saaledes havde Spanien af sine Ko- 
lonier paa Hispaniola eg Cuba i Begyndelsen liden Nytte. Mange 
nye Sdiv- og Guldværker har -man i Peru selv været nodt til at 
nedlægge, fordi Omkostningerne langt overstige Gevinsten. En 
forkert Benyttelse opslugte Fordelene og den sidste Grand dertil 
laae altid i Giærrighied og Tyrannie, Det var let af andre euro- 
pæiske Koloniers Exempel i alle Verdens Paner at bevise det sam- 
me. Abbeden Reynal alene kunde dertil levere Materialier nok« 
Den Csrthagiske og Phoenieiske Handels Vidtløftighed er os alene 
nogenledes bekisndt. Men kiendtc vi tillige deres Handels virke- 
lige Historie, deres Kiob mænds Udsuelses System, der i alle Han- 
delsstater har været det "samme, og tillige deres Klagemaal over 
uhyre Udgifter med stedse formindskede Indtægter; saa vilde vi 
■deri npaatvivlelig finde nye Forsætninger til dette Beviis. Men 
efterdi der dog findes nogle Stater og offentlige Personer , der for- 
agte baade Rigdom og Nydelse, men derimod » som de ældre Ro- 
X 2 ~ 
