hed i Nydelsen af Livets Glæder udbrede over en saa stor Deel 
af Menneskene. Naar Dyrene , berovede deres naturlige Frihed, 
ere under Menneskenes Formynderskab, kdes de ikke saa meget 
af deres velgiorende Naturdrtvt,, synes ogsaa i denne Indskrænk- 
ning at være mindre lykkelige , og ere flere Sygdomme underka- 
stede, skiont xMenneskene §m deres egen Fordeels Skyld anvende 
air, hvad Erfaringen har tærr for at kunne afværge Farer for dem 
og hindre deres Afkoms hastige Formindskelse«, 
Mennesket derimod har Skaberen forundt en indvortes hoie* 
re intelieetuel Kraft, en vidt omskuende Aand, som seer tilbage 
i Fortiden, nytter sine Forfædres Erfaring, beriger sig med nye 
Forsdg og nye Erfaringer , beregne Folgerne af sine Handlinger, 
og arbeider og virker til Medmenneskernes Vel i Nu- og Fremti- 
den. Ved disse Evner især er der* at Mennesker paa hele Jordklo- 
den sættes i Stand ril at afhielpe og raade Bod paa sine physiske 
og moralske Mangler og sraaer saa hoit over alle andre Skabninger. 
Forsynet har sat Mennesker paa Jordkloden som hoiere Væsener, 
bestemte tii at herske med Frihed over andre Skabninger, Væsener 
hvis. Handlinger ikke, som hos andre Dyrarter > allene bestemmes 
ved en blind Instincr, men ved en lysere Forstand og dybere Ef- 
tertanke. Sorgeligt nok at disse hoiere Evner, endog under Reli- 
gionens og Moralens Oplysning ikke kunne afværge saa mange 
Uordener, Udsvævelser og Misbrug af Livets Behageligheder, som 
saa ofte nedsætre Mennesket saa langt under andre Dyrarter. 
Naar andre Dyr have opnaaet deres bestemte Storrel'se og Udvik- 
ling, da have Sielens Evner hos dem tillige opnaaet den Grad af 
Fuldkommenhed, som de ikke lettelig formaåe at overstige. Men- 
