i8? 
egne^ men for hele Staten synes Nytten deraf at være meget pro- 
blematisk. De Danske Stater hore ogsaa til de Lande hvis Flade-Ind- 
hold og □ Mile især ved de ved det kongelige Videnskabers Sel- 
skab udgivne ypperlige Kort med megen Noiagtighed er bestemt« 
Der findes kun faa Stater, som have mere end geometrisk Kund- 
skab om Landers Areal i det Hele, men maaskee i ingen har man 
nogen Vished om, hvormange {Z» Mile ikke alene dyrket og dyrk- 
bart , men ogsaa udyrket og udyrkbart Land en Stat indeholder, 
og hvor mange mere eller mindre virksomme og arbeidsomme 
Mennesker finde eller kunde finde deres Underholdning paa hver 
{Z3. Mul, og med hvilke Vanskeligheder de maatte have at kæmpe 
for at opnaae det. Herom har man ikkun Kundskab i nogle smaae 
enkelte Stykker overalt lige vel dyrket Land, hvis Beskaffenhed 
og Produetive-Evner sædvanlig er saa meget forskiellig. Lande 
med et stort Areal og lidet Fladeindhold af dyrkbart Land kunde 
derfor have en ligesaa stor Folkemængde, som smaa Lande, hvor 
paa en overalt lige frugtbar Jordbund mange arbeidsomme og flit- 
tige Mennesker paa et lidet Fladeindhold ere sammendyngede. 
Mennesket har det tilfælles med andre Dyrarter, maaskee 
endog med Planteriget, at Forsynet har begavet dem med en Na- 
turdrivt ved Foreningen af begge Kion, at forplante deres Art 
og forbind-e denne Handling med en behagelig Foleise. Med Ret- 
te beundrer man Skaberens vise Indretning og den Orden, ved 
hvilken et bestemt Forhold af begge Kion findes, som er tilstræk- 
keligt til Menneskeslægtens Forogelse. Man kan antage det som 
cn Grundlov, at i det Hele flere Drenge end Piger blive fodte, 
Grandt er den forste, som har bemærket denne Sandhed, og be- 
