202 
frie Mænd, under Arbejdsomhedens- og Tarvelighedens Velsignel- 
se, for dem selv deres Koner og Born, ikke aliene erhværve Li- 
vets Foroodenheder , men ogsaa noget til Livets Fornoielser, og 
deres Boms Opdragelse til arbeidsomme og kloge Mennesker. 
Alle andre Nærings veie cg Industrie -Grene Fnaae staae tilbage for 
Jordbruger. Det er ikke Stædernes forogede Folkemængde, men 
det ere Landboerne som udgiore den virkelig produetive Classe, 
og som , naar Staten har sikkret deres Eiendom og Rettigheder, 
ikke allene tilbyder Fædrelandet troe og tappre Forsvarere , men 
ogsaa et talrigt og stærkere Afkom. Ogsaa er denne Folkeclasse, 
som den bor være, i alle Lande den talrigste. 
Ingen Nation, undtagen maaskee Oldtidens Græker, saa langt 
Histonen rækker, har hædret og nyttet Jordens Dyrkelse mere 
end Romerne, fra Friesratens forste Spæde Begyndelse, til den 
Tid den svingede sig op til Verdens Behærsker, som den for en 
stor Deel skylder Agerdyrkningen. Det er behageligt i de ældre 
Skribenter at efterforske paa hvilket hoit Trin de gamle Romere 
stode i Henseende til Kundskab, Kunstflid og Klogskab, ogsaa med 
Hensyn til Jordbrug ; Den kloge Fordeling af Jorden i mindrt 
Dele, beregnede til Jordens, ved en god Dyrkning, muelige Frem- 
bringelse ril en talrig Families Underholdning, og Overskud til 
offentlig tørug og Statens Nytte; Deres fortreftelige Agerdyrknings, 
love (leges agrariæ) som med Noiagtighed angive Dyrkningsmaa- 
den, Jordens forskiællige Beskaffenhed , og rigtige Ploming, Val- 
get af de bekvemmeste Frosorter, Vandafledninger, Træernes 
Plantning, Viin - Plantning , Biavling m. v. , vise, at denne forsre 
og nyttigste af alle Videnskaber og Kundskaber, nok af ingen 
