2CS 
merne bestode deres mludre Jordlodder Agelli, af e jugera, som 
siden bleve fordgede ril 7. Plinkis siger, Ptrniciositm intelligi vi- 
rum cut duo jugera, non essznt sal'u. Disse Age'ili vare de meesc 
og omhyggeligst dyrkede Stæder i hele Staten , de gave endog ri- 
gelig Underholdning til en talrig Familie; og Overskuddet giorde, 
at Fcdemidler sædvanlig vare i en meget Itv Priis. Der kunde 
efter Plinius leve og fodes paa en halv ~j Miil. el:er ^6zzz::z 
[Z, Alen 3300 Mennesker, hvilket dog vel neppe nogen Sfeds e: el- 
ler kan blive efterfulgt. Hos os derimod ere HuusmandsLocder, 
saavel Ager- som Haugedyrkningen endnu i en meget maade. g 
Forfatning. Hos vore Gaardmænd som maaskee kunde lignes med 
Romernes latifundia, er i det hele Agerdyrkningen noget bedre 
skiont ei udmærket, men Haugedvrkningen dag ogsaa aldeles for- 
somt , skiont Frugttræernes Plantning ved Uddeling deraf, af Re- 
gieringen befordres; Paa de af Private udenfor Bondestanden til- 
kiobre Eiendomsgaardc findes Ager- og Haugedyrkning i en hoi 
Grad forbedret og Eierne i en stigende Velstand* Den bedste 
Cultur er hos os paa de storre Godser som vi kalde Herregaarde, 
hvis Eierc for det meste ere mere oplyste Mennesker, som drive 
Jorddyrkningen videnskabeligt, og denne drives paa mange Stæ- 
der til en hoi Grad af Fuldkommenhed, skiont ikke som hos Ro- 
merne med egne Hænder, hvilket ogsaa saa meget mindre er nod- 
vendigt for dem, da Hoveriebyrden for Bonder og Huusmænd, 
skiont ved billige Love noie bestemt, ikke er paa alle Steder gen- 
ske afskaffet, og følgelig en Deel Arbeide af Bonder Huus- 
m*nd maae forrettes for dem. I det hele er Agerdyrkningen i 
Danmark ved vor blide Regierings Omsorg meget forbedret og 
er i bestandig Tilrygende. Landmændenes io...,cdc Velstand, tal* 
