l$6 
retræe kaldet Ikkck*); Længden er if a s| Ål, Bremen i| Tom. 
og næsten ligesaa ryk, oven ti! £aå\ neden ril bu^lerund ; Paa 
hver Ende er fastsar et Stykke Baen eller Horn, der har en 
Knap som er Hoved og er indkloftet ved Siden, kalder Innur- 
saursak (af Innursak, en Menneskeligning) , men Kmppen selv 
(fig. i , cc) kaldes Nokarsarbik o: Strækkesrcdet (af Nokarpok, 
strammer, strækker), fordi derte Endcbeen , som er inden i 
huuk, hvori Buetræer er stukket og tilnagler, tiener til at bin- 
de Stræng og Strammeline omkring, og er endnu til mere 
Standhaftighed omvunden midt paa med een af Srramelinerne, 
der skilles fra de andre ar giore en Lykke heromkring (fig. i, bb). 
b. Biirstrængen (Fig. i. d) , der kaldes Nokartak o: der 
Strakte, cr af mange omMenede Senerraade **) , -der skilles ad ved 
Enderne, for at giore i Endelokker ar slaae omkring Kna 
men, naar Buen skal staae slap, bruger man en 3die hrngere 
Lokke, som er foier til Enden (Mg. i, e). 
c. Strcimmclinerne (Fig. i, f) kaldes Kyak , ere paa Rvg- 
gen af Buetræer, omtrent \z i Tallet, af flettede Seri'fetraade el- 
ler Kobbe- Remme ***) langs hinanden, men deles ad ved Ende; re 
*) Som blån t flere Slags Drivetrare kommer drivende fra Stien med Driv- 
isen , rimeligviis sammesteds fra, som jeg om den har port sand- 
synlig i nye Samling af Selsk. Skrift. 3 die D. p. 75;. og fb'lgencfe. 
**) Hvad Senetrand er, og hvorledes den forfærdiges, kar jeg forklaret 
i min Afhandling om de (t ronland> ke S.vle i Naturhistorie Selsk. 
Skrift, jsre Bind p. 139, lo. 
Hvad disse ere, cg hvoraf giores , har jeg forklaret i nistaniort« 
Skrift i istc Binds v\a Hefte r. 1 5 r . 
