243 
i , Skaftet (Fig. 4, a - h) cr af Træe, som er let 2 sig og 
dog ei for aabent til ar trække Vand, nemlig: Unarsivik*). Dccs 
Længde og Tykkelse er ubestemt; Sydlændingerne have gierne de 
stdrsre. Det er trindt, dog i Midten, hvor Sidepilene ere anpas- 
sede, noget tykkere end mod Enderne. I overste Ende er et Il- 
det trindt indhulet Rhenshorn • Stykke indsat , kaldet Kakkogeksak 
d: noget at gnave i, da Kastetræet deri har sin bevægelige Gang 
(rig. 4, a.)i Tæt under samme er Skaftet bredere udrundet som 
et lidet Hoved , kaldet Niakuta , (af Niakok , et Hoved) for at 
skaffe Kastetræet fri Gang, og er gierne eet Srykke Træe med 
Skaftet selv (fTg. 4, b.); Stedet tæt neden for samme (fig. 4, c.) 
kaldes Kakkoga o: det paagnavede, fordi Kastetræet der har sin 
Plads og Paagnavning med sin indersre Huling. Den Deel af 
Skaftet, som er neden for Sidepilene og nærmest ved Piiejernet, 
kaldes Sioa o: dets Front t fordi den vender forud (fig. 4, d.). 
2. Pilen selv kaides ved Colonierne Pilejern, fordi den for 
det meste er af Jern, Og kiobes ved Handelen ; den er trind og maof 
dalig spids (flg, 4, e.); for Beseilingen brugde raan den af Been 
(fig. 5.),. og bruger den endnu, hvor man er langt fra Colonier- 
ne. Med Pilejernet har det sig ellers i Henseende ril Navn, Stør- 
relse og Modhager (fig. 4, f.) , som med Kastepilens**); Mod ha - 
gerne holde imod , at Fuglen ei kan fa ae Pilen slidt af sig; Been- 
pilen har og en Modhage, (fig. a,), men kortere og tykkere, 
*) Jevnfor herom 5te B. 2det H. p. 159. 
**) Jevnfor min forrige Afhandling i Selskabets 5 Bind 2 Hæfjte pag. 
160, 2. 
H h 2 
