244 
saavelsom Pilen selv, der cr mere plump end den af Jern*), Fi- 
len bankes ind i Skaftets nederste Ende, og saadant Hal kaldes 
Mangulerbia o: dens Inddrivelses Sred (Æg. 4, g.), men, paa det 
Træet ei deraf skal sprække, og ar Pilen kan sidde paalidelig, er 
det forst ombunden med Fiskebeen paa Skaftets Ende (%, 4, h,)> 
hvilket Bindsel kaldes Nervnga , og dets begge Ender ere dybt 
indskaarne i Træet; fra dette Bindsel gaaer et tyndt Stykke Fiske- 
been, kalde? Pitivta 3: dets Line {%, 4, i.), som er giort fast 
oven for Sidepilene paa Kakoga (see oven for under Skaftet) med 
et Bindsel af nysmeldte Egenskab (%. 4, k.), og Linen er med 
begge Ender stukken ind under hvert Bindsel; Den tiener til, om 
Skaftet blev br udt , da at holde begge Dele samlede, saa Jernet ei 
skulde synke, men flyde op ved Skafter. 
3. Sidepilene kaldes Ait, ere 3 å 4, korte, anpassede paa 
Skaftets Sider lidt over Midten og henimod Pilejernet (hg. 4 , 111 
og h*g. 6.)j og krumme ud til Siderne, fordi de ere bestemte til 
at fange Fuglen op, om den egentlige Piil skulde slaae Feil. De 
cre helst af Rhenshorn eller Been, have hver paa den inderste Side 
3 il 4 Modhager (%. 4, m. og fig, <5, c.) af Egenskab med den, 
som findes paa den forommeldte Beenpiil (fig. 5, a.)- Paa det 
Sted, de sidde, ere indgravne i Skaftet ligesaa mange dybe Furer, 
kaldre Alergvee , der gaae skiævt ind i Træet, at Sidepilenc der 
kunne indstikkes og sidde fastere under det modstaaende Træc ; 
derfor cre og Enderne aflange, spidse og krumt afpassede, da saa« 
*) Crantz siger 1. e. , ar den har kun een Modhage, ventelig for at skil- 
le den fra Kastepilen med 2 Hager, men det er ugrundet, i!a begge 
Slags have een og tiere i Flæng, 
