* 54 
"betragtes under Fiskene, Men ikke alle Hval-Arter fanges paa een 
Måadé. Hvorledes dec gaaer til med Stubkvalen (Balæna Boops), 
har jeg viist i mine, sidste Vinter forelæste, Zoologiske Bidrag, 
under sdet Bidrag Fag. 76 i Selskabers Skrifters 6te Binds iste 
Hæfte, som derfor ei her bor igientages. Hvorledes Fangsten 
gaaer for sig med den egentlige store Hvalfisk , Bardefisken eller 
Sletbagen kaldet (Balæna Mysricetus), da var jeg ei paa de Seeder 
i Landet^ hvor den egentlig drives; kan derfor ei tale om den 
som Oienvidne, og, da jeg ei veed noget mere og rettere at sige, 
maae jeg henvise til, hvad Egede, Crantz*) og andre derom have 
skrevet. Finnefisken (Balæna Physalus) og Nebbehvalen (Balæna ro- 
strata) fanges ei lettelig af Gronlænderne , da de ere for vikle at 
komme ril, og desuden, om de end soges af flere samlede med 
deres Harpunpile og Lentzer**), saa spolere de for der meste kun 
deres Redskaber uden ar dræbes. Cachelloiten (Physeter Macroce- 
phalus) dræbes med samme Slags Lentzer, som Stubhvalen og maae 
soges, naar den ligger rolig oven paa Vandet, da man uden Van- 
skelighed kan komme den nær og stikke den bag Lållernc, hvor- 
paa man tager Kiende efter dens Fure oven paa Ryggen bag Ho- 
vedet, som aliene er tilsyne i saadan dens Stilling, og undertiden 
kan man give den flere Stik, for den vil gaae under, kommer og 
snart op igien for at trække Luft, da man saaledes maae forfolge 
den flere Dage i Rad, og give den Mængde af Stik'., forend det! 
*) See Egedes Grenlands naturlige Historie p. 57, med hosfoiet Kob- 
ber, og Cinnues Hist. ven Gronl, I p. 159. 
**) Jevnfor min Afhandling om de Gronlandske Fangeredskaber ved 
S:rlfano S ten i Selskabets Skrifters 5 B. 2 H. p. 13 1 og 166. 
