257 
fanges med en Dyb- Vands- Snore, som er lang og stærk, kaldet 
Itinersiut s: et Redskab at sdge Dybet med (af Irinek, Dybet), 
fordi den bruges paa meget dybe Steder, hvor disse Fiske op- 
holde sig, elier Nerarnarsiut o: f/z Hellefiske sno re (af Neramak, en 
Hellefisk) fordi den bruges fornemmelig til Heileflskefangst paa 
ico .& 200 Favnes Dyb; dens Skikkelse udviser Fig. 8» hvor Lit. 
a. er Krogen (Karssursak), storre og stærkere, end paa nogen anden 
Snore, hvilken enten kiobes tilgjort ved Colonierne , eller forar- 
beides af Grenlænderne selv af et Sextomme-Sdm eller andet Jern, 
og saadan holdes for mere paalidelig , end de _ kiobte. b» er en 
Modhage (Akinga) til at holde i Fisken, at den ei skal slippe af. 
c. viser den Strækning , hvor Madingen ombindes, d. er et Styk- 
ke krumt og tyndt Reenhorn , Been eller haardt Træe, hvori 
Krogen er fastsat saaledes, at i Hornet er giort en Kloft eller 
Rende, hvori Krogens- overste Ende er indlagt, tilnaglet og om- 
bunden med Senetraad ; dette Stykke hedder Kei'vik d: Bidested, 
fordi Madingen her har Sted til Bid for Fisken, e. er et Stykke 
tykt Hvaibarde, der ved en kort Rem for hver Ende samler Kro- 
gen med Sænkestenen) og holder Krogen stramt udstrakt; samt hin- 
drer, at Fisken ei bider Snoren af tæt oven for Krogen, da Hval- 
barden er fastere at bide i, end en Rem; ellers bruge og nogle 
en bred og tyk Kobberem, af Mangel paa Hvaibarde. f. er Sæn- 
kesrenen, hvormed Snorens nederste Ende kan sænkes til Bands; 
denne maae være af Veegsteen, paa det man i samme kan. fa-ae bo- 
. ret Hul til Fastgiorelse ; dersom man i Mangel heraf maae bruge 
Kampesteen, da indsyes den i et Stykke Skind, paa det man kan 
faae noget at hæfte Remmen ved , saasom man ei i den , som i 
Veegsrenen, kan bore Hul, men derved er den Feil, at, naar 
Vid. SW. Skr. VI Deel. II JHtafte IS 1 6. K k 
