-5 8 
Skindet hæver sig K holder det endeel Luft inde, hvorved Stenen 
flyder noget op, og er derfor ei saa Henlig. Den maae være 
temmelig stor. g. er en bred, men kort, Kobberem, som samler 
Stenen med Snoren, hh. ere a smaae Been-Legener eller Becn rnei 
en Hvirvel i, som kan dreie sig rund*; og hindrer Snoren fra at 
snoes og brydes, eller faae Bugter, kaldes derfor K er V se rut (af 
Kervsak s snoer), og af saadanne gives paa denne Snore 2 eller 
flere, ligesom den er lang til. i. er Snoren eller Linen selv, som 
ligger oprullet og bruges ei i Grønland af Garn , det Landet ikke 
eier , men enten af tynd skaaren Hval-barde , sammenknyttet paa 
mange Steder, eller af Kobberemmc, som skiæres saa lange so-n 
mueligt af Remmesækns (Phoca barbata) Skind. Det fdrste Slags 
bruges meest Nord paa Landet, hvor Bardehvalen (Balæna Mysti« 
cetus) falder, og det sidste Slags meest Syd paa , hvor Remmesælen 
(Phoca barbata) falder* Bardesnoren har det Fortrin for Remme- 
snoren, at den kan bruges mange Dage i Rad, saasom den ei 
trækker Vand, hvilket Remmesnoren gior ; som derfor hver anden 
Dag maae tdrres i Luften, desuden er Bardesnoren krtere at mær- 
ke Fisken paa og ei saa tung at hale; derimod har Remmesnoren 
det Fortrin, ar, da den ei er knyrtet paa ret mange Steder, træk- 
kes den ei saa let i Stykker, som Bardesndren , af hvis mange 
Sammenknytnings Steder snart en Knude kan gtae op, og denne 
falder tillige kostbarere. Til en Bardesndre behoves fuldkommen 
1 Overmaals Barde, thi man har Snorer fra 100 til 200 Favne ti! 
den egentlige Hdleflskcfangst , ja til visse Fiskepladse, især hvor 
der fiskes efter Rddflsken bruges 300 Favne, og da maae mere 
end 1 Barde til, derfor og saadan umaadelig lang Snore kaldes 
Sullupaugarsiut 0: Rddliskesndrc (af Suliupaugak, cn Rddnsk. k* er 
