10 
sig ikke tænke, at de allene skulde have ladet byzantinske Mynft 
sorter, f. Ex. Besaner og Hyperpyrer *) , som nævnes af Historie 
skriverne, have Omlob i deres Rige, Men Tiderne vare slette : 
Jerusalems Konger vare forviklede i idelige Krige med Sarazenerne ; 
i Landet selv herskede liden Enighed, -og den indvortes Admini- 
stration var sjelden god. Aarsager nok 7 hvorfor Landet; som 
desuden ikke var synderlig frugtbart, kunde være fmigt, og 
folgelig have liden egen Mynt. Udentvivl "have og Saracenerne 
efter Jerusalems Erobring ved Salaåin indsmeltet hvad der endnu 
forefandtes: og alt dette maatte titsidst have den Folge, at disse, 
ligesom næsten alle andre frankiske Fyrsters Præg , forsvandt, 
Ikke engang Samtidens Historieskrivere, eller andre Monumenter **) 
*) Besatte Bjyzantiner, var overhovedet den i Jet græske Keisevdomme 
courserende Guldraynt* Det var altsaa et almindeligt Navn,, som 
ikke beregnede nogen fast Værdi«, da der gaves flere Arrer af Guld- 
mynter, Hver Keisers Guldmynt havde derfor sit eget Navn« De 
af Romanus Diogenes bedte Romaner, Constantinus Ducas's Con. 
siantinér, Michael bucus's Michaeler , ø» s. v. Bypsrpyrerne > eller 
som. Korsherrerne kaldte dem, perpres, pourprées , vare hos Grae- 
Iterne et Slags Guld -Solidi. Men oyer deres egentlige Værdie ere 
Forfatterne ikke ganske enige» Grækerne havde ogsaa Stater* (fire 
Drachmer eller franske Sons) og deelte deres Guldmynt i to, tr,e 
•og fire Dele: Stmisser, Tremisser og Tetarteron i hvilken sidste, 
meget lette, af Nicepliorus Pfiocas opfundne Mynt, Frankarne kaldte 
Tartaroti, Jevnf- om alle disse Myntsorrer Du Cange de bnperator. 
CPolitanor, j, inferioris ttvi numismatibus. Koma 1755 §• 7^-101, 
cg tildeeis CkrH i deu an forte tredie Dissertation« 
§*J \ Assises éu Twyaume de Jerusalem tales vel om Coins; dog ti det 
ikke Mynt men Segl, 
