Ved anstrænget Opmærksomhed paa hvad der overalt foregaaer 3 
ved kunstige Forsog, Bekiendtskab med alle Landes Frembrin- 
gelser formedelst en mere udbredt Soefart og Handel, ved saa 
mange skarpsindige Mænds forenede Bestræbelser, der hverken 
indskrænkes til en vis Klasse eller en. -Nation alene, men udstræk- 
kes fast til alle Stænder og alle Jordens Egne, kan det ikke feile* 
at jo en Skat af Kundskaber er erhvervet, som Omstændighederne 
selv have nægtet vore Forgængere. See vi derimod paa Anven- 
de! se"a enten til Livets Behagelighed og Nytte eller tilVidenskabens 
hele Bygning, da er det ei endnu saa aldeles afgiort, at vi have 
feragt til meget sterre Fuldkommenhed. Det fdrste er af Mangel 
paa tilstrækkelige Efterretninger maaske vanskeligere at bedomme, 
fordi Skribenterne ofte bidt have berort hvad der angaaer det 
almindelige Liv, som ringere Ting. der' ingen omstændelig Be- 
skrivelse fortierne. Ikke desmindre lære vi af Plimus og andre 5 
at de Heste nyttige Kunster, hvortil physisk og mathematisk 
Kundskab behdves, i Oldtiden alt vare drevne til en betydelig 
Holde , at man da har kiendt Midler og Methoder til at iværk- 
sætte dem, som deels nyeiig, deels" endnu ei ere; fundne: jas 
have vi blot Hensyn til deres Indflydelse paa. Agerdyrknings 
Folkemængden og borgerlig Velstand ; saa synes det uvist om ds 
ei vare bragte iigesaa vidt eller videre 3 end hos de mest blom- 
strende Nationer i vore Dage, 
Hvad reen videnskabelig Fuldkommenhed angaaer , saa kiende 
vi vel ei fuldstændig, men dog saa meget til de Gamles Natus*- 
lære,- at en Sammenligning med vor ei er vanskelig at anstille. 
Jeg. forudseer,. ds flests vil være tilboielige til deraf strax at ud- 
