58 
Rigtighed }ust derfor kan være mere problematisk, en hoierg 
Sandhed kan ikke desmindre, som i de fleste af store Genier an- 
bragte Metaphorer og billedrige Talemaader, derunder være skiulf* 
Ordet Attr action siger ligeledes noget, som det her ei er bestemt 
til at udtrykke, men hvad deri ligger mere er aabenbar falsk. — i 
' Ved Mathcmatikens Anvendelse paa disse Love ere de tillige blevn- 
noiagtigen bestemte, og denne Noiagtighed kan ei andet end bs> 
hage« Den sætter os isrand til, hvor Efterretninger tie, at 
kiende de forbigangne og uden Prophetie at forkynde tilkommende 
Naturforandringer. Alligevel er denne Behagelighed for Forske- 
rens Aand ei tilfredsstillende, men foroger kun hans Utaalmodig- 
hed efter Kundskab om Tingenes indvortes og virkelige Grunde« 
Alt hvad vi vinde ved at bringe Særsynerne under faae alminde- 
lige Love er, at Aarsagernes Opfindelse bliver saa meget kortere, 
Isteden for i ethvert Tilfælde at soge en nye, behove vi kun at 
henfdre det til den Art, Slægt elier Klasse, hvori det indbefat- 
tes, og vide vi Grunden til det k Hele, saa bliver enhver Deel 
deraf begribelig. 
Man har især bebreidet de ældre Naturforskere deres forborq*- 
ne Egenskaber, ulegemiige Former og Ideer, der give alle Ting 
deres Stempel. De nyere tilstaae derimod enten reent ud deres 
Uvidenhed om Tingenes Kræfter, eller tage deres Tilflugt til 
visse fine Materier , hvis Muelighed man af Analogien med saa 
mange bekiendte ei kan nægte. Men, naar de alligevel tillægge 
disse saadannc Beskaffenheder , som man ellers ikke kan forklare, 
f. Ex. Lethed eller Imponderabiiitet , Tyngde elier en Ævne at 
giore Legemer tunge, kommer man da vel et eneste Skridt vide- 
