89 
te? Desuden fattes der ei de nyere Begreber og- Navne, der ere 
ligesaa dunkle som hines skiulte Qvaliteter, hvis ellers Ordfor- 
klaringer, hvorved man haaber at undgaae denne Beskyldning, 
ci bor gielde for reel Kundskab clFer Indsigt i Tingenes Natur, 
Attraction, Dannelsesdrivt, Irritabilitet, Sensibilitet, deu al* 
mindelige Livskraft og den visse Organer særegne, (vita propria) 
hvad ere de andet end saadane Egenskaber, der ei tilkiendegive 
mere end det vi erfare med Tillæg af et x, eller en ubestemt 
Aarsag, som det endda staaer tilbage at efterforske. Vist nok 
have saadanne Nænd, som Newton, v. Haller og Blumenbach ud- 
trykkelig nok erklæret at de selv ei ansee dem for andet end 
Navne paa ubekiendte Kræfter, og aliene sadt deres Ære i de Lo- 
ves Bekiendtgiorelse , hvorefter disse rette sig. Men er det ci 
endog af denne Tilstaaelse tydeligt, at vi hverken om de Kræfter, 
der adskille den levende og livlose Natur vide meget mere end 
de Gamle, eller engang Gm Aarsagerne til de almindelige Beskaf- 
fenheder, der findes T den sidste. Vi kiende Tingenes Skin> 
Maaden og Reglerne, hvorved det frembringes, meget bedre^ 
vi have deri endog opdaget Beskaffenheder, f. Ex. Galvanismen, 
hvis Virkelighed hine ei engang formodede ; men det samme Slor 3 
der skiulte for dem det Inderste, har det heller ikke været os 
tilladt at slaae tilbage. Vore Erfaringer strække sig kun til Ud- 
siden eller Naturens Overflade : de Slutninger , vi deraf gidre til 
det ovrige, ere saa lidet tilforladelige, at senere Erfaringer ban- 
de stode de forrige Gver Ende, og undertiden stadfæste dem, vi 
hos vore Forgængere ansaae for Virkninger ' af Vankundighed og 
Overilelse. De imponderabie Stofrer, den saa ;kaldte generatio* 
æcrvivoca kan tiene til Exe nip! er derpaa; da man nu fasr almiiv 
H % 
