<J 4 
udfinde de nærmeste Aarsager, som derfra at opstige til de Søle- 
tte, ja 3 den aiierhoieste. Naturvidenskaben i sin Fuldendelse 
ligner en Kegle elier Pyramide \ hvoraf Erfarenhed udgior Grund- 
fladen, og hvis Spidse dannes af Principerne. Disse ere vel i 
vor Kundskab de sidste, men i Sagen selv de allerforste, den 
Middelpunct, fra hvilken alle Radier gaae ud, Ligesom man 
uden Theorie om mathematiske Legemer intet kan construere elier 
beregne , saa vil man ligesaa lidet for de physiske s som for deri 
hele Natur kunne giore Rede, naar man savner en speculativ* 
Naturlære, der foredrager de rene Begreber, med hvilke man 
sammenligne hvad Erfirenhed fremstiller, hvis man ei overalt vil 
blande Skinnet med de virkelige Ting. 
Men som Indledning til det folgende maae dette være nok, 
skiondt Sagen fortiente storre Udforlighed og Lys af Exempler, 
hvilke jeg her maatte spare for i Korthed dog at sige det nod- 
vendigste. Blandt de almindelige Egenskaber i Legemerne, hvis 
Aarsager indtil denne Dag ere de mest ubekiendte, er uden Tvivl 
deres Elasticitet. Alligevel er denne en af de virksomste Kræfter 
i den ddde eller uorganiske Natur, ja, maaskee ere de, der 
virker paa en saa beundringsværdig Maade i den levende og orga- 
niske, ei andet end hoiere Modificationer , eller, som nogle nu 
tale, Potcnzer af hine. De fine Stoffer, som deri spille saa be- 
tydelig en Rolle, besidde Elasticitet i den hoiesce Grad. De 
faste Legemer, hvori den bliver mærkelig, svnes derved at yt- 
trc det forstc KicndcUgn til et Slags Liv. Thi hvad er Liv, saa- 
vidt de af udvortes Sandser kan rornemmes, uden en Lethed, 
hvormed Kraften bliver vakt til Virksomhed, og som synes vil- 
