V 
fca&rfig eller frie, fordi de indvortes Aarsager, der vække denj 
tit ere skjulte eller formedelst en lang Række af andre mellem- 
kommende forglemte ? Jeg vil hermed ikke strax paastaae , at 
organiske Kræfter, fornemmelig Irritabiliteten, ei er andet end 
Elasticitet, Denne Sag udfordrer en vidtloftigere Undersogelse end 
jeg her kan anstille. Men Ligheden mellem begge er ikke des- 
mindre stor: hvorvidt den strækker sig kan ei heller afgjores 
forend dens Aarsag fuldkommen er bekjendr. 
Man bemærker snart en betydelig Forskjel mellem stive og 
flydende elier luftartige Legemers Elasticitet. I de sidste finder 
man kun en Stræben at udvide, ei at trække sig sammen, begge 
ere hos de forste i lige Grad kjendelige. Nogle have derefter 
ogsaa betegnet den med førskjellige Navne. De Luc vil heller 
have Gazerne kaldte expansible end elastiske, Gren tillægger de 
andre ei egentlig Elasticitet, men Fjederkraft eller Kontractilite-t. 
Ligesom den i stive Legemer yttrer sig paa begge Maader, saa er 
det samme Tilfældet med draabbar flydende eller dryppende ? som 
Vandet, der efter noksom bekjendte Forsog ei heller mangler 
denne Beskaffenhed. Disse ere alligevel ei elastiske i samme Hen- 
seende som de stive. Det synes altsaa som en nye Forskjel her 
maae fastsættes mellem Elasticiteten af det Enkelte og Sammensatte. 
Vandet er som Legeme ei elastisk, dertil er Delenes Forbindelse 
alt for los, men Vandpartiklerne besidde denne Kraft. Derimod 
er en Billardkugle selv elastisk formedelst ' Partiklernes Sammen- 
hæng, hvordan end disse maae være beskaffen. Er jeg saa lyk- 
kelig at have opdaget den sande Aarsag til Spændkraften i Almin- 
delighed, vil Grunden til de besynderlige Særsyner, man deraf 
Vid. Sti. Skt. JS05. IV Dzh IHafti. I 
