25 
det allerseneste- og siældneste Product af den menneskelige Am&$ 
Anstrængelse. 
Besynderlig er den Naturdrift', som PMlosophen til alle Tfa 
der mærker hos Menneskeslægten, hvad enten den er cultiveref 
eller ucukiveret, nemlig at den langt hellere seer tilbage og frem- 
ad, endog i her neste Frastande, end at den i smaa Frastande 
seer lige omkring sig,. Denne Beskaffenhed i den menneskelige 
Aand har til alie Tider havt , og vil endnu fremdeles have megen? 
Indflydelse paa Historien som Videnskab. At udvikle dette , vilde 
lede til Vidtloftighed, som her bor undgaaes* Saaitieget vil jeg 
blot erindre, at man i en lang Række af flere Aarhundreder 
mundtligen fortalte hinanden Oldsagner,' Spaadomme og Orakler 
med vilkaarlige Tilsætninger og Forandringer, forend man blev 
opmærksom paa Samtidens Tildragelser; og nu, hvorlænge va« 
rede det ikke, forend man opfandt Bogstavskrift, og endelig, 
erholdt beqvemme Skrivemateriaiier. 
Mig er det ikke bekiendt, at Grækerne havde offentlige 
Annaler, som Romerne; men vist nok er det, at enhver eulti- 
veret Stat burde have dem. Man har dem vel tildeels i de for« 
skielhge Collegiers. Archiver ; men de Annaler, som herpaa kunne 
grundes, ere ikke i alle Henseender tilstrækkelige. 
Naar Culturen hos en Nation er stegen til en vis Grad, og 
Sproget og de Videnskaber, der nærmest have Indflydelse paa 
Historien , have naaet en vis Uddannelse ; begynde enkelte Men* 
fcesker at vækkes fil Opmærksomhed paa det der i Nærheden øm* 
