Hvo indseer nu ikke* ar sligt et Princip, der efter den 
strængeste Critik er baade et philosophisk og historisk Problem, 
ikke kan fastsættes som et eneste Princip for Virkeligheder , der 
komme af Menneskets frie Aand* og som derfor mindre lade 
stg ordne og; behandle efter faste Love, end Virkelighederne i 
den materielle Natur* Derender behandler Historien paa denne 
Maade y han gior omtrent det samme y som en Naturforsker, 
der giver sig til at studere Naturen efter den Schellingske Philosq- 
phie, eller en chemisk Grandsker r der i Detailler af sine che- 
miske Undersøgelser vilde sætte al sin Liid til Lavoisier's og Win- 
t$rfs Systemer.. Politz har, saavidt mig: er bekiendr,. ikke 
fundet Efterabere j Massen af grundig Lærdom og sand Oplysning 
er i vore Dage for stor til, at slige flygtige og spændte Ideer 
skulle vorde antagne og fulgte. Imidlertid ere slige Ideer megec 
SKadelige for den studerende Ungdom, der ved dem seer sig be- 
friet fra. moisommelig og; grundig Studeringo 
Poliz kalder Historien , saaledesr som den ec behandlet i £qP 
jende Værker p pragmatisk Historien 
Ferguson* an Esfay on the Eijtory of civil Societtf * 
Home , Sketcher on the Hijtory of mam 
Iselinv aber die Geschithte der Mensekheit* 
C* Meiners,. Grundriss der Ge.'chichte der Mensihheit? 
Fr* M„ Vienhalei> jphilosojphisc^e Gesckichfe\ der JITemshew 
mi Folken 
