XII 
rie. Hvad andet? Han fandt deri Fortællinger om menneske- 
lige Daarskaber, Ødelæggelser og Krige, Navne og Aarstal, men 
han fandt ingen Aands-Fode, Af en Hændelse faldt ham maaskee 
Herders Ideen zur Philosophie der Geschichte der Menschheit i 
Hænderne j han læste den, vækkedes maaskee til at tænke over 
Historie, og studerede den nu med Iver, Da Herder ud ar ba- 
dede sine Ideen zur Philosophie der Geschichte, tænkte han vist 
ikke paa, at hans Værk i Fremtiden skulde regnes til pragmatisk 
Historie; han kaldte det derfor Philosophie zur Geschichte, og 
da denne store Mand tillige folede , hvad der horer til for at 
skrive Philosophie zur Geschichte, kaldte han det med velbe- 
raadt Hu: Ideen zur Philosophie der Geschichte der Menschheit* 
Efter tr have berigtiget Politz's Begreb om pragmatisk Hi- 
storie, og efter at have anfort af den nyere historiske Litteratur 
ak hvad der kan henregnes til pragmatisk Historie', vil jeg her/ 
* lidt udforlxgere gientage det som jeg i Begyndelsen af min Af- 
handling fordrede af en pragmatisk Historieskriver, Den prag- 
matiske Historieskriver maa giore et Valg af Tildragelserne, thi 
ikke alle Tildragelser hore til Historien; heri maa han ved Stu- 
dium af de bedste Monstre for pragmatisk Historie og ved egne 
historiske Udarbeidelser have erhvervet sig en rigtig og sikker 
Dommekraft, Tildragelserne maae saa meget mueligt være vir- 
kelige ; for at naae dette , maae enten Kilderne med den noiag~ 
tigste Critik undersoges , eller og han sager hen til Hielpemidler y 
hvor Materialierne ligge samlede og tilberede de. Tildragelsernes 
naturlige Orden og Sammenkiædning er det vigtigste. Sproget er 
naturligt og retter sig ganske, .cftgr Tingene Forfatteren lader 
