og Riget. Herved udmærkede de sig siden blandt de andre Na- 
tioner, da de begyndte overtroisk at ansee al Ild som hellig og 
guddommelig, og derfra gik saa vidt, at de troede at skylde 
bandet samme Ærbollighed, og underkastede sig mangehaande 
Cerimonier, og afholdt sig fra mange Slags Ting for at forsone, 
og ikke at fornærme disse Elementer* End videre forenede de 
hermed Vindenes og Himmellegemernes, i det mindste Solens og 
Maanens Dyrkelse, hvorved de endog beholdt mange grusomme 
og hemmelighedsfulde Cerimonier, hidrorende fra den ældre Til- 
bedelse af Fetiseher og Afdode, hvilke gave Magernes Religion 
et hemmelighedsfuldt og uigjennemtrængeligt Udseende, og for- 
aarsagede, at man ringeagtede og afskyede Magien, som nedrig 
og ond, paa samme Tid da man lærte Persernes Religion, hvis 
Præster de selvsamme Magi vare, som en fra al Idololatrie ren- 
set Religion, der allene var beskjæftiget med Himmellegemerne 
og Elementerne. Saadan var den i Persien til Herodots 6) Tid 
herskende Religion, undtagen at de, maaskee kort tilforn, af 
de ved dem undertvungne Assyrier havde antaget en Gudinde, 
som han kalder Venus Urania, men hvilken de, efter hans Si- 
gende, gave Navnet Mitra 7). Denne Gudinde, som de ovrige 
Skribenter kalde 'AvOClS, 'AvOClTlS, *KveiTl9) Ab/J 8), 
£) Herodot, x, 131* 132. 138. 2, 16. 7, $4, 113. 114. Conf, 
Strabo 15, />. 1064. io56\ Cu\ de Ugg, 2, IQ. 
7) M/T£«. Herod, 1, 131* 
g) Clem. Alex, p-otrepr, 56, hvor jeg, istedet for rxvxtio? Isser 
7yjS 'Avaitcg. Srr.iho n. p. 779, 805. 15. />, 1066. Plut.irch, in 
Artax> c. 24. p. 1025. T, i, Foljb, io, 24. 
