52 
Jeg troer her at burde bemærke, at i forbesneldts"" Af- 
handling om Vindens Virkning en i Luften fritstaaende Lue, 
er sagt: at Fyhr -Lygten biev given 7 Alen elier 14 Fed i Dia* 
Fyhre, her i Sjæland , det var bleven bekjendtgjort at disse skulde 
tændes for at brænde bestandig d» 13 April igoo^ 
Da Indretningen var aldeles ny, vilde jeg naturligviis i 
Forvejen efrersee, om Haandværkerne havde iagttaget alt tiibor- 
lig't . og tog derfor i Marts Maaned derhen; det var samme Dag 
et meget klart Soelskin, men lidet kjolig Luft af Osten ; jeg kom 
tii Stedet om Eftermiddagen , foranstaltede strax at tænde det ene af 
Fyhrene ved Dagen, da man ikke kunde tænde det om Aftenen, 
forinden den bestemte Tid. Da Fyhret var kommet i Brand sg 
Lygten eller Fyhr - Værelset blev opvarmet, knækkede alle Ruderne 
paa den ene, og nemlig paa den vestlige Side, i det ene Fag, med 
uendelig mange Sprækker, det næste havde ogsaa mange Sprækker 
dog ej saa mange, det tredie næst ved mindre o, ;s. v. , men i de Fag 
som S6len ikke skinnede paa, og psa hvilke den kjolige Luft derim 
dirkede, vare Raderne hele. Nogle af de Tilstedeværende meente srra 
at den hele Indretning maatte nedtages, og at msn maatte gaae tilba 
til det gamle, at have Fyhrene i frie Luft o. s. v«. Jeg lagde Hs 
den paa de knækkede Ruder, fer at fornæmme om Varmen som 
Fyhret foraarsagede , kunne være Aarsagen — bad de Tilsrædeværende 
ftt sige deres Mening derover, som rigtig nok ikke syntes dem sand« 
syndlig* — Imidlertid var Ruderne knækkede, og hvad ,der var 
ckeet paa den ene Side i Dag, kunde skee paa den anden i Mor- 
gen. — Men hvorfor ikke strax paa alle Sider, j da dog Ilden stod i 
Centeret ? 
\ Da jeg bemærkede Aaarsagen , lovede jeg, at tænde det andet 
Fyhr næste Dag, lod strax hence en Glarmester fra Hslsingoer, 
