siler rykkes ud af sin engang fastsatte Orden* Derfor er eg Mi« 
ver en sand og varig Cultur blot et Produet af Menneskenes 
egen Sxræben og Virken. De af Grækernes Myther, som især 
oplyse Hovedepocherne i Oldtidens Culturhistorie, ere storstede«* 
len fra Mysterierne. Ved at anstille Undersogelser over disse 
Myther, mærker .man strax.-, at de staae i det npieste Forhold 
til de Mysterier , fra hvilke de ere tagne, og at man endog ef- 
ter dem .kan fastsætte Mysteriernes forskiellige Old. jeg vil 
her ved Hielp af Mytherne give et kort Schema over Ideernes 
Gang i Grækernes forskiellige Mysterier med Hensyn til Tiden, 
Alle disse Myther have dette med hinanden tilfælles, at de beret- 
te os den menneskelige Culturs Begyndelse ; blot i Midlernes An« 
givelse ere d^ forskiellige. Efter disse forskiellige mysteriose 
Mythers .Forestillinger, er uden Tvivl Mennesket i Cultur gaaet 
følgende Gang: Ållerfor&t har Mennesket dannet sig selv religidse 
Begreber ; Særsyn og Kræfter i Naturen , under Billeder af levende 
Personer og virkende Væsener bleve Gie ns tande for dets Dyrkelse* 
Man fandt Metaller* smeltede dem og forfærdigede af dem Vaabea 
og nyttige Redskaber* Disse Ideer hore til den ældre Classe af Myste« 
rier; til en yngre Classe henhore Ideerne om Korn- og Vi i navl, 
og disse Opfindelsers Virkninger paa Menneskets Tilstand. De fle- 
ste af de Græske Myther om Dionysus eller Bacchus hentydede til 
Menneskets Cultur og forandrede Tilstand ved Viinavb det er 
af Hovedideerne i disse Myther, jeg her vil give en Oversigt. 
Det liertil horende lærde Apparat er allerede samlet i Sainte 
Croix og er bekiendt; og med det vil jeg ikke giore Ophold 2 
da det ofte vilde afbryde Ideernes Fremstillings og tilsidst giore 
Oversigten vanskelig« 
I s 
