standene selv, men fordi man ikke forstaaer hinanden, forsaavidt 
ethVert System og hver en Sect, ja som oftest hver enkelt Be- 
kjender og Forsvarer af et vist System, forhinder forskjellige Be- 
greber med iigelydendeOrd, hvoraf flyder det ikke udsædvanlige 
Skuespil, at den eene ved at anfægte den andens Begreber, som 
han har forstaaet paa sin Maade, i Grunden ikkun drager til 
Feirs imod sin egen Phantasies Frembringelse, og af Modstande- 
ren med Rette beskyldes for, ei ar have angrebet hans System 
eller Mening men ikkun et selvgjort Luftbillede. Vel maae det 
ogsaa tilsraaes, at det i intet videnskabeligt Fag er saa vanskeligt 
at enes om Meningernes rette Forstaaelse, end "som i Philosophien, 
I alle de Dele af menneskelige Kundskaber, som have til Basis 
den intuitive Erkjendelse, er det ikke mueligt at Misforstaaelse 
i lang Tid kan finde Sted. Ved sine a priori bestemte Figu- 
rers Construction bortrommer Geometren selve Mueligheden af sine 
Sætningers urigtige Udtydning, forsaavidt han fremstiller ethvert 
Begreb i sandseiig Beskuelse, og, ved at henvise dertil, giver sine 
Ord den bestemteste muehge Bemærkelse. Det samme bevirker 
Årithmetikeren formedelst Tallene og de paa disse grundede 
Formler, hvis forste Udspring ogsaa kan fremvises i sandse- 
lig Beskuelse. 1 Naturvidenskaberne, forsaavidt disse have Erfa- 
renhed, den virkelige saavel som den blot muelige, til Grund- 
vold, er det Experimentet , hvorved Sætningerne gives deres 
bestemte Betydning, og Ordene tillægges Forstaaelighcdens sikkre 
Kjendemærke. I de skjonne Kunsters Terminologie kan der 
heller ikke herske langvarig Misforstaaelse, forsaavidt disse Kun- 
ster beroe paa Fremstillelse i sandselige Bil ed r, hvorved ethvert 
Udtryk, og enhver Nuance i Begreberne, kan vorde beskuelig. 
