Læsere. Dog vil jeg ikke undlade at anfore de Uldligheder, 
som dette Anlæg og det derpaa byggede Forkortningssystem fore 
med sig, 
Da alle Ordene i alle enkelte Tilfælde have deres faste 
Endes -Forandringer, saa at Sætningernes .logiske Forbindelse aldrig 
kan blive tvivlsom; ere Digterne, især de lyriske, i Henseende 
til Ordenes Omsætning i- en Periode, der undertiden er meget 
lang formedelst indskudte Mellemsætninger , aldeles frie , og er» 
kiende intet andet Baand, end en fra £erneste Oltid af vedtagen 
Metrik, der undertiden grunder - sig paa meget fine: Principer i 
Henseende til Stavelsei:nes;iQuantitét.- ^Det er; derfor ikke $aa me- 
get Sproget der c gior hos Grækerne Bindar s Oder Jog; Chor^ene }i deres 
Tragikere og hos Latinerne Horats's Oder saa vanskelige at for- 
staae, som just denne Ordenes; frie og udbundne Omsætning, 
der endog undertiden er forbanden med hyppige^ Udeladelser, især 
af Præpositioner og Forbindelses- Partikler, som med Udeladelsen 
af «Vt£ eller elg to n foran Infinitiver; hvilken sidste og hos La- 
finske Digtere er hyppig* Hos Prosaisterne findes en vis Omsæt« 
ningsmaade vedtagen, dery med Hensyn til de nyere Europæiske 
Sprog og vor Maade at tænke og skrive, synes meget unaturlig; 
thi hos Grækernes Thucydid og Latinernes Salust og Tacitus, 
der især lægge Vind paa Korthed og Fynd, sættes undertiden al- 
ierforst forskiellige Bestemmelser af Subjectet ; derpaa kommer 
forst Subjectet selv > man længes meget efter Hovedprædicatet , 
men man er endnu meget langt derfra: nu komme flere Mellem- 
sætninger, der indeholde nærmere Bestemmelser af Tid og Rum 
eller andre Biomstændigheder, der angaae den fremsatte Tanke; 
Vlå, Sku 1805, IV Del* U Hæfte. O 
