107 
ter. og -•Egenskaber; .■ er.... Ungdommens- Dannelse, efter Tidernes 
nuværende Trang- ; virkdigea 1 bragt <. til -. sin ,-hdkste Fuidkoav 
menlied*^ 1 ■ l 'i 3 n / s : 
Af dem* som -'i ældre"; og "nyere* -Tider '.have villet 'bevise 
Nødvendigheden og : Nytteiv af de ældre Sprogs Studium , anføres 
«ædvanligen den Høvedgrund, : at dette Studium bidrager • .til Mo* 
dersmaalets Culuir* Saa /ofte- nu dette) er : :sagt , .••.og ;det meget; rig« 
tigen; troer jeg ikke, at man medi dette Sagn Mdtii har forbun- 
det: en ■* grundig og bestemt Tanke; tlii jeg finder i ingen af de 
nyere- .cult i ver ede Sprog en rigtig Anvendelse af de ældre Sprogs 
Cultur. At: man i de . nyere Sprog ,: : ? éer ere fbeslægtede med det 
Latinske , ja endog i det Engelske.} bar optagét en Mængde Latin- 
ske Udtryk/ ved hvilke man har beriget, disse Sprog, er en 
Omstændighed, der i det Æmne, jeg har for , ' aldeles ikke kom- 
mer i Betragtning ; da jeg her blot taler omr den Anvendelse af 
de: ældre Sprog, der angaaer et andet Sprogs indre Væsen , og 
tiener til at forskaffe det Korthed og Fynd. En grundig og philoso« 
phisk Sprogkyndighed leder Sprogforskeren, noie at skielne imel- 
lem , et Sprogs Rigdom, og et Sprogs Egenskaber af Korthed og 
Fynd ; vi ville kalde dette sidste Sprogenes indre Cultur , og 
det forste Sprogenes ydre Cultur^ Alle nyere eukiverede Sprog 
have meget af den ydre Cultur, men dem fattes meget i [Hen- 
seende til den indre Cultur ; det Græske og Latinske Sprog besid- 
de fortrinligen begge Cultur - Aifter; i de nyere , Sprogs Uddannelse 
har man blot benyttet ^ det Ciræske og Latinske Sprogs ydre Cultur s 
men' at anvende, saavidt måleligt, disse Sprogs inclre Cultur pat 
nyere Sprog, har man hidtil nisten ganske forsømt: Vel er det 
* O o, 
