i 1788 et Taarn opfort som gav Fyhret bemeldte Hoide og 
blev dengang iadrettet med en meget stor Fyhrkurv. — I Aaret 
1805 fik dette Fyhr en Lygte eller Overbygning, efter den 
beskrevne Indretning. 
10) Anholts ** Bifyhr, er indrettet i Hensyn til at give 
do Soefarende et saameget sikrere Mærke at skicinne deres Afstand 
fra Anholt , for saavel at undgaae, at lobe for nær Revet, eiier 
raodsadt, at holde formeget over mod den Svenske Kyst. Det 
bcstaaer af et Lampefyhr> anbragt paa Taarnet selv, 50 Fod under 
Blusfyhret, det vender ud imod Revec; men sees tillige saavel 
fra den nordre som sondre Side, det blev tændt den 1 Jan. i8oo 4 
11) Skagens Biusfyhr. — I ældre Tider var detre et Vippe- 
fyhr. — I Aaret 1747 blev opfort et Taarn, oven paa hvilken 
Fyhrpanden nu staaer i fri Luft. Det bliver undersogt om og 
hvorvidt en Overbygning derpaa kan anbringes, som - Taarnets 
nærværende Indretning gior vanskelig* Fyhret er 63 Fod over 
Vandspeilet. 
Alle disse Fyhre tændes hver Aften fra Mikkelsdag til Paa- 
ske § Time efter Solens Nedgang; men fra Paaske til Mikkels- 
dag en Time efter Solens Nedgang, og brænder til mod Dagnin- 
gen. — Ved Nyested': ajlen e , er der Undtagelse, at dette bræn- 
der kun som ovenanfdrt paa den Tid af Aaret at Færgefarten 
derfra Slædet vedvarer, 
Paa dc Norske Kyster er c fol g ende Fyhre: 
1) Færder * Biusfyhr med Overbygning, dette F> hr er 
fursrc Gang anlagt 1696 af Private, som fik Privilegium paa dets 
Vedligeholdelse ; det havde kun en Kurv som stod oven paa 
Bicrgct. — I 1798 blev det af Kongen afk'.obt de da værende 
