*5i 
Eiere, og derefter blev der bygget et lidet Taarn med Overbyg- 
ning efter den nye Pian, i hvilken Fyhret tændtes den forste 
Gang i Maj 1801 > det brænder efter samme Regel som de Dan- 
ske Fyhre hele Aaret igiennem. 
2) Linder sner s Blusfyhr, dets forste Indretning skeede t 
1723 for privat Regning efter Privilegium, og var al lene er: 
Fyhrkurv som stod paa den blotte Klippe. I Aaret 1782 blev 
det overtaget for Kongelig Regning. 
* Linder snæ s er en meget vigtig Punkt for de Forbiseiiery 
de at kiende, det var saaledes udmærket om Natten, men åk 
Landet her omkring ingen ret kiendelig Fortoning haver, var 
det yderst vanskelig at kiende Hukken om Dagen, desaarsag blev 
det foreslaaet og i Aaret 1799 opfort et 10 Alen hoit Taarn, som 
stedse holdes hvidt for at tiene til Dagmærke. Fyhrkurven staaer 
nu oven paa Taarnet, men endnu i frie Luft, 
3) Marko e Blusfyhr, i Forbindelse med og anlagt samme 
Tid som Linder snær Fyhr, det ligger i W, N, W., lidet over en 
halv Miil derfra; Indretningen er endnu ligesom ved det andet, 
ikkun en Fyhrkurv, hvilken staaer paa den overste Top af 6en ? 
# begge disse Fyhre brænder hele Aaret igiennem. 
4) Hvidingsbe Blusfyhr med Vippe, anlagt af Private efter 
Privilegium af 1700, det brænder ikkuns fra den 20 August og 
til den 20 Kiartii aarlig* 
5) Hdiewarde Lygte -Fyhr staaer i Forbindelse med Hviding- 
soens, tændes og slukkes tiisamme Tid, og tiener til at kunne 
indseile Carmsundet i de morke Nætter. 
6) Skuddesnæs ** stillestaaende Lampefyhr anlagt for Konge- 
lig Regning og tændt forste Gang den 1 Januar! 1799, brænder 
til samme Tid, som de ade næst forbemeldte* 
