i6a 
fordi de ikke vel kunde undværes, deels maaskee fordi deres Kicc 
blev anseet for saa velsmagende. Dog giordte Noden ogsaa heri 
en Undtagelse, thi i en stærk Hungersnod fremkom en Islænder 
med det Forslag at slagte Arbeidshestene> indtil enhver Bonds kur* 
havde to tilbage bb). 
Der som Skandinaverne fornemmelig nod af Hesten > 
var Kiddet > som de spiiste deels kogt, deels stegt, Jog i. 
forste Tilfælde synes de og at have spiist Suppen (Sodit) cc) og 
Skimfidtet (flotit) paa den då) hvilket sidste Keisler ee) mener , de 
have brugt i Stedet for Smor. Det lader og til at de have spiist 
Indvoldene) thi Snorre ff) fortæller at Bonderne tvang Hakon AdaU 
steen til at spise nogle Mundfulde Hestelever. At de skulde have 
brugt Hestemelken* som adskillige gamle Folk og Tatarerne endnu 
bruge j rinder jeg intet Spor til gg). 
bb) Olafs Tryggv» S. ed. scalh. P« il. 234, 
cc) Heimskr. T. I. P. I4} t 
di) Heimskr. 1. c, 
se) Antiqv. p # 337* 
fy Heimskr, T. I. p. 144* Viah Saga p. 1 85 fortullet ©ro Skarpbedinn 
Nialsson dt han beskyldte en anden for at have spiist et Stykke af 
Endetarmen (razgarnarenda) af en Hest, og kaldte det en afskyelig 
Handling (fulmennzka). Dersom denne Bebrejdelse ikke hor været 
ugrundet, kunde man manskee antage, at Skarphedinn dermed ha* 
tildet bebreide ham sin Nidskbed, i at æde endog det væmmeligste 
•f Dyret, for ikke at lade noget gaae til spilde. 
fg) Hol Eitherne drak Kongen og de Fornemmeste Hestemalk. OtAtri 
Ttriplus, &r 0 Rer, Dån. T. II. p. X3i f Det stmrae ftndl 
