5) Den nyere*- islandske Kirkeret (given 1275 til 77) gient^ 
rager den ældres Forbud under Straf af at bdde 3 Mark tii Bispen 
og at staae Skrifte rr). Mærkeligt, at ingen af de islandske Kir 
' keretter har undtaget Nødstilfælde. « 
Overflodighed af de Levnetsmidler, som \ Qvægavl , Jagt, 
Fiskerie og Agerdyrkning kan forskaffe, har foraarsaget, at hver- 
ken Danmark, Norge eller S ver rig indtil denne Dag for Alvor 
har tænkt paa igien ar optage Hestekiod blandt deres Fodemidler, 
Kun undertiden, i overordentlig Hungersnod, er det blevet spiist, 
som i Danmark under Kong Oluf Hunger og i Kidbenhavns Ke 
leiring 1536 tt). Dog finder jeg ikke, at man har været nddt tii 
at gribe dertil i Beleiringen 1658 > med mindre det ved denne 
og flere Leiligheder, kan være spiist hemmelig. Bartholin l der 
i sit Skrift de Medicina Danorum domestha, Hafniæ , 1666. ta- 
ler om andre mindre sædvanlige Spiser som Elsdyrs- og Bierne- 
kiod, nævner end ikke med et Ord Hestekiod, skiondt han 
maaskee har havt det i Tankerne, naar han siger (p. 269) 5: Cætera 
"animalia perseqvi non attinet, qvia urgente necessitate, a paupe° 
"ribus omnia in nutrimentum trahuntur > qvæ alias delkatiore? 
rr) udg» af Tforkelin c. XXXII. p* 198* 
s-s) Ånonymi Roskildensis Clwonhon åcinUum ab A 9 $76-1152 in Ser, R$rt 
Dan. T. I» />. 379* 
tt) Thestrup (Danske Krigsarmåtur $. 551) anforer af et gammelt Manu- 
skript, at under denne Beleiring en liden Hest saa god som 15 
Mark gialt 200 Mark, et Fol 100 Mark > 1 Hestelever 3 Mark, 
og &t Indbyggerne, da Byen blev overgivet, havde blant ånde«: 
opædt meer end 300 Heste. 
