ger til Bifledets Skattering paa Oiets Baggrund , men at denne 
Deel Synet skeer efeer de almindelige physiske eller optisk: 
Love, og derfor hverken kan fremskyndes eller afværges ved In 
divider, . men at den, ligesom Oiets Omstilling, er aldeles uaf 
bængig af Villieh, ja endog af de blot vegetative Livskræfter, 
Udtagen ror saavidt disse beskytte Giennerasigrighedcn og Consi- 
stencen af de forhen anforte Legemer, som ligge i Syns-Axcn. 
Den anden, og endnu ædlere, Deel af Synet fuldbyrdes i 
Nethinden. Denne Hinde er ligesom Naturens hoiestc FormaaJ 
ved Oiets Consrruction. — Alle dets (ivrige Dele tiene enten til 
Beskyttelse for érnt Liv, eller til at understotte den i sin For- 
retning, — Den ligger udbredt over Oiets hele Eaggrun .1, for 
at kunne modtage Indtrykket af alle de Objecter, som falde indenfor 
v<or Synkreds, og den staaer ved Syns -Nerven i noieste Forbin- 
delse med Hiernen, som Central- Organet for de dyriske Fane« 
tioner Ved den aliene træder Siælen i Relation til Lyset, og 
Individet i sin' udstrakte Forbindelse med den udvortes Natur. — 
Den karakteriserer saaledes Oiet som et Hielpe - Organ , der un- 
ders totter Hiernen o: Central - Organet for vort dyriske og in- 
tellectuelle Liv, og den afgiver, tillige den mærkeligste Forskiel 
imellem dette Hielpe- Organ og det livlose morke Kammer, da 
dette ikke, som den hele dyriske Organisme , har Oiemedet for 
sin Consrruetion i sig selv. — Den Livs- Kraft , der udmærker Net- 
hinden er dyrisk Folelse modificeret saaledes, at Lyset afgiver en 
passende Potenz for den, Den har dette tilfælles med Foleisen 
i de ovrige udvortes Sandse Organer ; at den ikke kan vækkes eller 
undertrykkes efter Behag. Synet er derfor, ligesom Fokisen, 
Aa : 
