JGX 
Vor Synskreds er altsaa i Folge disse Forsag* storst naar vi 
have begge Oine aabne* Den Eenoiede kan i fri Tilstand (ener 
Fig. 3) kun overskue en Strækning af 13 8° (164 — -26) eller fra 
e til d, naar han er blind paa det venstre Gie z, og fra c til/ 
naar han er blind paa det lioire Oie u. Vi andre derimod see 
26 0 flere, eller 1640 paa een Gang; nemlig fra c til d, 
Bevæge vi Oinene til een af Siderne, medens Ansigtet f efter 
Fig. 3) holdes vendt lige mod Objectet a; saa forandres vor 
Synskreds saaledes, at vi f. Ex. med Oiet u kunne see Ob- 
jectet g paa samme Side, og at Objecterne mellem c og h paa 
den modsatte Side imidlertid blive usynlige, fordi Oiet z dreier 
sig fra dem, medens det folger Oiet u i dets Bevægelse mod g 9 
Synskredsen beholder ved denne Forandring i Omenes Stilling sin 
sædvanlige Udstrækning til 164 0 , men den ligesom flyttes omtrent 
8° omkring til den Side, mod hvilken vi vende vore Oine* 
Lade vi altsaa Oinene lobe frem og tilbage mod begge Sider, saa 
kunne vi uden at bevæge Hovedet, hvert Oieblik overskue 180® 
eller i Cirkel, fra i til g, (Fig 3) eller den foreste Halvdeel af 
Kredsen omkring os. 
Hovedet er dernæst saa konstigen forenet med Hals »Hvir- 
velbenene, at disse Dele tillade de nyttigste elier meest hensigst- 
mæsige Bevægelser for vor Synskreds, Den unge raske Mand 
kan uden at rokke Brystet dreie sit Ansigt omtrent 90 0 til hvil- 
kensomhelst af Siderne. Ved denne Side- Bevægelse af Hovedet 
er Mennesket altsaa istand til flytte sine Oine fra Puncterne 
ky t, (Fig. 3) paa Linien mellem i og g, til Punkterne tn, n paa 
Linjen o p> og det efier Behag saaledes > at Syns- Axen enten ven- 
