ig6 
å } e og /, hvis Billeder træffe Nethinden udenfor Synsaxen ved l, 
i f g og m , k y h sees derimod utydeligt eller ubestemt. Sætte vi 
da, at Oinenes Afstand er 2§ Tomme fra hinanden; og at Ob- 
jectet e ligger 10 Tommer, Objectet a derimod ao Tommer fra 
Oinene; saa folger efter den simpleste Udmaaling, at Synsaxerne 
i deres concentriske Lob fra b> c mod Objectet maa stode sam- 
men under en Vinkel af 7 0 7' , og at de derimod hæftede paa 
Objectet e maatte mode hinanden under en Vinkel af 14 0 15' , 
eller at Differencen mellem Synsaxernes concentriske Stilling under de 
angivne Forudsætninger nodvendig maa være omtrent 7 0 , naar man 
vexelviis vil modtage et tydeligt og bestemt Indtryk af Objecterne 
€i og e* 
Da vi nu med gode Oine kunne afvexlende betragte to Ob- 
jecter, skiondt de ere henlagte i en forskiellig Frastand, saa er 
det klart at vore Oine maa kunne variere deres concentriske Bevæ- 
gelse, eller at begge Synsaxer maae kunne styres mod et og sam- 
me Object ; tnten det saa ligger nærmere dier længere borte. 
Denne Forandring i Oinenes relative Stilling efrer Objecternes for- 
skiellige Frastand er som oftest tydelig nok til at kunne sees , 
naar man er opmærksom paa et Individs Oine, medens det af- 
vexlende beskuer nærliggende og fierne Objecter. Jo tættere vi 
holde et Object til Næsen, desto storre er den Vinkel under 
hvilken det sees, desto mere nærme sig Pupillerne, eller den for- 
reste Deel af Synsaxerne, mod hinanden og vhe versa. Oinenes 
Middelpunkter derimod hlive under alle Omstændigheder i en næ- 
Sten ligestor elkv uforanderlig Afstand fra hinanden. Jo mere vi 
