ten behielpe sig med et Læsegus og kun bruge et 6le> eller i det 
hdieste med en Brille paa bevægelige Arme, hvis Glas lode sig 
stille efter begge Oines concentriske Retning *), 
Fig. S? som gav Anledning til disse Betragtninger, kan ehd- 
nu tiene til at opklare flere hidhorende Phænomener. Den viseros, 
a) Hvorfor Mennesket med et godt Syn, naar det holder en 
Pegefinger tet foran hvert af sine Oine, i en lodret Stilling og lidt 
udenfor Synsaxerne, ikke mueligen kan undgaae at see begge Fin- 
gere paa ecngang, eller at modtage et dobbelt samtidigt Indtryk, 
uagtet Fingeren paa hoire Side (efter Fig. 3) er stillet mellem e 
og dy og den paa venstre mellem c og /, saa at de begge beskyg- 
ges af Næsen b, og hver især kun kan betragtes af diet paa sam- 
me Side. Mærkværdigt er det, at begge disse Objecter sees 
samlede paa een Punkt, naar de bevæges lidt længere indad mod 
Næsen, saa at de træffe lige i Synsaxerne (f. Ex. efter Fig. 8 ved 
d d), og at man da ikke seer enten dem begg-?, eller eet af dem 
''afvexlende snart med det ene og snart med det andet Oie", end- 
skiont hvert Objeft i den angivne Stilling kun kan male sit Bille- 
de paa een af Nethinderne. 
Z) Hvorfor en Finger, en Stok eller deslige, som bevæges 
tvers over en Bog, hvori vi læse, skygger to Gange for vore Oi- 
*) I Intellig« -Blat der jenaischen alg. Lit. Zeit. No» 98, p» S07 for 
Anret 1807 finder jeg endnu folgende hidhorende Beretning: "Hr. 
Cliev allier in Paris hat einen neuen Mechanismus an den Brillen an- 
gebracht, welcher darin besreht, dafs man die beiden Zirkel der 
Glaser nach Willkur entfemen oder nahern > und auf diese Art 
jeden Gesichtspunkt auf sein wahres Centrum, die Dimension des 
Kopfs mag beschaffan seyn, WK si« will, zuriickbringen kann/' 
