2fl 
man igiennem en Ring betragter et fieniere Object med det' andet 
Oie, sees tilligemed Ringen paa et og samme Stæd , elier synes at 
overside re dens Midte i en lodret Linie. (See Fig. 10). 
k) Hvorfor man med begge Ojne. naar de ere bevæbnede 
med Briller af for sk jei lige Farver, seer disse Farver ligesom 
blandede med hinenden paa Objecret, saa at f. Ex. et guult og 
et blaat Glas give et gront; et blaat og et rd&t Glas give et 
violet Object c. s, V; 
Alle disse, og fiere lignende Phænomener, have een og samme 
Aarsag til Grund, nemlig: Objecternes forskjellige Forhold til 
Synsaxernes Retning. 
Sætte vi Synsaxerne af begge vore Oine i et saadant Forhold 
til et Object, at de ikke samle sig Uge paa det , men i en storre 
eller mindre Afstand foran det; da bemærke vi strax, at der fore- 
gaaer en kiendelig Forandring i den hele optiske Scene, Fig. 12 
maae tiene til at oplyse de hidhorende Phænomener. a a fore- 
stiller et Bræt, i hvis Midte er udskaaren en rund Aabning b 
som i Gjennemsnit er mindre end Afstanden mellem Synsaxerne, 
Rettes Ojnene z, u bestemt mod denne Aabning (b) saa mode begge 
Synsaxer hinanden i dens Middelpunkt. Man seer da Aabningen 
selv tydeligt, men Objectet bag ved den desto utydeligere, jo 
nærmere man holder Brættet til Ojnene. Stilles derimod Oinene 
medens Brættet holdes tæt foran dem , saaledes som om vi vilde 
see med dem begge gjennem Aabningen mod Objecterne c-, d, e> 
som ligge længere borte, saa bliver Objectet d, hvis Leie er li- 
D d 2 
