paa engang mod Objeetet k. Objectet p 9 p, p maae folgeligen 
have en blaae Farve, fordi det sees igjennem Cylinderen b og 
Objectet q, o> o en rod* Begge Objecter maa desuden vise sig, 
som to Halv -Cirkler p, ø, fordi hvert Oje kun benytter Cylin- 
derens ene Afdeling r, / og disse farvede Halv -Cirkler maa sees 
i en desto storre Afstand fra hinanden, jo længere de falde bag 
ved Brillen* I meget faa Subjecter, ligge Ojnene saa tæt sam- 
men, at Synsaxerne ikke krydse sig nær nok ved Cylinderne, 
til at Glassenes Farver kunne vise sig paa den modsatte Side. 
Grunden til disse samtlige Phænomener er altsaa, at Afstanden 
mellem Middel- Punkterne af Brillernes farvede Glas, er kortere 
end Afstanden mellem Synsaxerne i de fleste Subjecter, 
Synsaxernes concentriske Stilling sætter os istand til med 
begge Oine at betragte enhver Gienstand som et enkelt Object, 
uagtet det nodvendig maa giore et dobbelt Indtryk paa os, nem- 
lig eet paa hver Nethinde. Det er vist, at vi see dobbelt, naar 
Synsaxerne hindres i at stode sammen paa et enkelt Object, eller 
naar dets Billede paa engang træffer to ulige Punkter af Nethinder- 
ne i begge vore Oine Man har forklaret dette Phænomen ved 
at antage en homoton Spænding i begge Ojnes forskjellige syrne* 
triske Punkter; man har og sogt Grunden til det uden for Ojne- 
ne, i Hiernen, og i selve Siælen* "Hint sequéttir, (t siger Wedel *} 
lit qvilibet homo rem utroqve ocuto pereeptam, qnatenus eandem extra 
se judicat, in uno loco judicet , in toto nempe concursns axium ti- 
sionis utriusqve oculu In uno igitur toco, cum duo corpora sibi 
*) De visione, qvx ocuio fit gemino, Jen. 1714* 
