Samme Forsog kan tjene til Beviis for, at Nethindens foles? 
Idse Punkt k paa £ og / paa u (Fig. 20.) virkeligen findes paa 
det Sted, hvor Nethinden stoder sammen med Synsnerven. 
Ojets hele Construction viser nemlig, at Synsaxen maae, »om Fig. 
i. tydeligt viser, falde lige igjennem dets Middellinie fra a, til fl. 
Antage Vi da, at den hele Længde af e; veldannet naturligt Oje, 
eller Distancen mellem a og a er en Tomme eller 12 Linier, og at 
Hornhinden b,b, i Midten ved a ligger 3 Linier fra Lindsens Mid- 
delpunkt, hvori Straalerne krydse sig; saa synes det rimeligt, at 
de yderste Straaler fra det usynlige Object maae, under den Vinkel 
det skulde sees, i selve Ojet divergere 1 Linie omkring deres Cen- 
tral-Straale eller i Deel af Lindsens Afstand fra Ojets Baggrund. — 
Storreisen af Nethindens foleslose Plet, eller Omkredsen af det usyn- 
lige Billed?-, blev altsaa at beregne til 1 Linie i Gjennemsnit« Da 
fremdeles det Rum, som findes mellem det usynlige Object (/ for 
Ojet, u, og e, for z), tU Objectet a, hvis Billede træffer Synsaxen, for- 
holder sig i Storrelse til selve det usynlige Object som 9 til 4, — saa 
folger, at den yderste Rand af Nethindens foleslose Piet (k, /,). maa 
ligge 2| Linie fra Nethindens egentlige Syns -Punkt (punctum visio- 
nis) som findes lige i Synsaxen (h, h}. Storreisen af Nethindens 
foleslose Plet (£, /) bliver saaledes at anslaae til en Cirkel af 1 Li- 
nie i Gjennemsnit, og Afstanden mellem dens Middelpunkt og Syns- 
axen, til 21 Linie; hvilken Beregning ogsaa stemmer overeens med 
Udmaalingen af Synsnervernes Marv, og af det Sted, paa hvilket 
Nethinden og Synsnerven forene sig med hinanden ; — Synsner- 
vernes Middel- Puisaare,. hvis Diameter er meget mindre end 1 Li- 
nie, kan da neppe være den directe Aarsag til dette Phænomen. 
Dog synes det rimeligt, at den virker indirect, eller ved sin pul- 
