*2<5 
"Drager du saa én krum Linie gjennera alle hine Punkter % ?■> b 7 g, h ; 
saa faaer du et bestemt Rum, mod hvis forskjellige Punkter, du 
kan rette dit hojre Oje, uden at modtage et sandseligt Indtryk af 
Objectet o. Saasnart du derimod rykker Synsaxen uden for Grænd- 
serne af dette Rum , saa bliver Objectet o synligt. Bernoutli redu- 
cerer herpaa Længden af de anfbrte Linier efter Pendulens Længde, 
som han betegner med 100. Jeg fandt, siger han, o c 23, 
a c Z2Z io, b d — 3 > dh s: 13, og eg z=z 14: hvoraf forger, 
at Rummet ligner en Elipse, hvis Middelpunkt er ved/, og hvis 
storste Axe hb forholder sig til dens mindre Axe e g-, som 8 til 7. 
Ved at lægge denne Beregning til Grund bestemmer han Figuren 
og Storreisen af Nethindens foieslose Punkt tilligemed Stedet, paa 
hvilket den findes, og bekræfter: at Mariotttes Lære i alle Hen- 
seender er overeenstemmende med Ojets Bygning. 
De optiske Phænomener, denne foieslose Piet frembringer, ere 
allermeest paafaldende hos Individer, som have to veldannede og 
stærke Ojne. Ved at betragte Fig. 3. har jeg oplyst, as 112 Gra- 
der af vor Synskreds (eller fra c til c Fig 2c.) :kunne overskues 
af begge Ojne tillige. Objecterne d> e } a y f, g, ligge altsaa inden 
for denne Synskreds, da der mellem de yderste af dem. efter Vinke- 
len d, x, g, kun ere 45 Grader ; de kunne folgeligen alle 5 afmale 
deres Billeder paa Nethinden i begge Ojne, — De sees ogsaa 
virkeliget* alle paa een Gang, men ikke alle med begge Ojne til- 
lige. — Objectet e er nemlig af foranforte Grund usynligt for 
Ojet 2, og Objectet / for Ojet u. — Begge disse Objecter sees 
derfor kun af det Oje, som ligger paa Næsens anden Side, 
nemlig efter Linierne m. n, og o f p 9 som overskjære hinanden ved 
q og Synsaxerne ved r 3 r. 
