Den foleslose Plet i Nethinden indskrænker altsaa ikke Syns- 
kredsen hos den der har to gode Ojne-. Flan seer, notens volens, 
eller han er nodt til (med Ojet paa den modsatre Side,) at -see de 5 
Grader, for hvilke den Eenojede var blind. Den der har et godt 
Syn paa begge Ojne., kan derfor ikke bemærke sin relative Blind- 
hed af Ojet u mod Objecte: /, og af Ojet % mod Objeetet e, saa længe 
han ikke holder et af Ojnene .tillukket, eller overskjærer Linierne m } 
n> og g, p> med et uigennemsigtigt Legeme. — Holder han der- 
imod et saadant Legeme foran paa Næsen, lige paa disse Linier 
ved q> og seer med begge Ojne paa een Gang mod Objeetet a, saa 
er han absolut blind baade mod Objeetet e og f\ saalænge de li^gz 
under den forhen opgivne Vinkel mod hans Synsaxer. 
Jeg har til dette Brug ladet forfærdige en Skygge-Næse* som 
forestilles i Fig. 16. Den hestaaer af et simpelt Bræt, a, som er 
forsynet med et Haa-ndgreb b. Brættet er 1 Tomme tykt, 7 Tom- 
mer langt, og omtrent 3^, Tomme bredt. Dets ene Rand t er ud- 
skaaren efter Formen af Ansigtets Middellinie. Naar man vil anstille 
Forsoget holdes det lodret paa Næsen midt imellem begge Ojne., 
Picard var den forstc-, som ved et lignende Forsog viiste, at 
Mennesket er relativ blindt mod to Objecter, uagtet begge 
Ojne holdes aabne, "II faut, siger han," attacher eontre une 
mur ai Ile. tin rond de papler blanc a 3 (See Fig 17.) de la grandeur 
.d'un pouce ou deux, et a coté de te p apter faire deux marques b } c 
sur la muraille , Vune a droit e et l'autre å gauche , chacune élotgnee . 
rfenviron deux pieds ; puls se placer direciement devant te papier å 
ta distance de maj pieds on cnvzron, et mettre le bout de son doigt 
Ff 2 
