23P 
Aar.sagen til' disse Phænomeaer ligger udenfor Nethindens foles- 
losePunkr, nemlig paa de Linier hvor Central Pulsaaren udbreder sig 
i Nethinden. Mariotte har søgt at oplyse dette ved en Figur. (See Fig. 
■i 8). Flan bemærker-, at Ccntrai-Pulsaaren ikke er lige grenet i alle 
Ojne, at derfor Phænomene: findes forskjelligt i forskjellige Individer; 
at samme Aare aldrig har sit Lob gjennem Nethindens omtfindtlige 
Punkt, og at Mellem rummet imellem dens Grene er i de for- 
skjellige Dyr -Arter afpasset efter Pupillens Form og Storreise. — 
Aarsagen , hvorfor disse folesidse Steder paa Nethinden saa sjeldetu 
bemærkes, undtagen naar man anstiller anforte Forsog, er denne? 
at de ligge uden for Ojnenes- Mi.ddellinie eller Svns-Axe, og fot= 
geligen ikke fordunkle de Gbjecter, vi betragte med Opmærksom- 
hed ; at de desuden ere meget smaac, eller forholdsmæssige i Stor- 
reise til Central-Pulsaarernes Finbed ; endeligen og, at Objecternes 
Indtryk paa' Nethinden ikke udslettes ojeblikligt, men varer saa- 
længe, at Øjet ved sin Bevægelse kan erstatte den manglende 
Foleise i Nethindens enkelte Punkter. — Nethinderne i begge 
Ojne, sammenlignede med hinanden, have vel ikke hos alle Indi- 
vider een og samme -Gra« af Fole Ise. Dog forstyrrer en saadan 
Afvigelse i Almindelighed ikke Harmonien i begges Function, 
saafremt Synsaxerne kunne rettes mod et enkelt Object«. Synet 
bliver i saa Fald hverken utydeligt eller uordentligt, fordi det 
stærkere Indtryk paa den omfindligere Nethinde bestemmer Fore- 
stillingen, og gjor det svagere Indtryk paa det andet Oje umærke- . 
ligt. Man kan endog være næsten blind paa et Oje, og næsten 
<lov paa et Ore, uden at mærke det, naar kun det sunde Organ 
paa den modsatte Side har frit Spillerum. 
