232 
Ojet "har saaledes et Spillerum , som bestemmes ved Indtryk- 
kets Varighed, eller flere jevnsides Dele af et lille Object kunne 
sees ligesom paa eengang, uagtet de virkeligen have truffet Syns- 
punktet efter hverandre f. Ex, b forend Indtrykket af a endnu var 
udslettet. — Sætte vi da, at et Object, som kan sees tydeligt og 
bestemt paa eengang, er omtrent -| Tomme eller 3- Linier i Gjen- 
nemsnit; saa blev efcer den for angivne Regel Synspunktet at be- 
regne til x Linie. Man skulde neppe troe, ar en Punkt af saa 
liden Omfang kunde være tilstrækkelig til at vække en tydelig 
Forestilling om eet enkelt Object; alligevel er intet vissere,-end 
at den endog er stor nok til paa eengang at kunne modtage to 
forskje'iiige indtryk. Dette har vor afdøde Prof. Lous godtgjort 
ved Indretningen af sin Teiescop. *) 
At den anforte Beregning om Synspunktens Storrelse er saa 
omrrent rigrig, kan ydermere bekræftes ved en hoist vigtig hidho- 
rende Opdagelse angaaende Nethindens Struktur, som vi skylde 
den nyere Tids Naturgrandskere. Jeg vil tilføje den med den 
beromte Professor Re'ils egne Ord: **) 
''Im Hintergrunde des Auges'', siger han, ''gleich neben dem 
Eintritt des Sehnerven, ausw-irts von demselben, geråde in der Axe 
des Auges, ist ein gelber Fleck filmhus Intens s. macnla faviV) in 
der Netzhaut vorhanden. (See Fig. 22). Dieser Fleck ist eyrund 
*) Several Essays and Discoveries intending to hr.prove The Theorj of N,t. 
vigation by Chr. Fr, Schneider. Copenhagen 1798* Prof. Lous angiver 
som et Fartrin ved sit Instrument: " that onc is ahle to see the Ohject 
naturally \ and at the same time through the Tekscope. (pag. 64). 
*•) Arcliiv fiir die Pbysiologie 2r B. pag. 4<58» Halle 1797- 
