236. 
moå£ 5 Grader å£ den udstrakte- Kreds, fra hvilken Lyset træfTer 
dets Gjne, hvis disse: ikke kunde benyttes paa. eengang til gjen- 
siåiv Understøttelse for. hinanden., 
c) Den tredie Region- indbefatter Nethindens hele ovrise 
/o , o 
Omfang, lige fra Ojets Baggrund af, til henimod Stjernebaandet og 
Krystal- Lindsen. — Den modtager kun. et ubestemt Indtryk, eller 
formaaer kun at vække en utydelig Forestilling i Sjælen- — Naar 
Synsaxerne, stods- sammen paa et Object, ligefor Næsen, saa træfTer 
dets Billede to af denne Regions symetriske Punkter; i modsat 
Fald ikke, £ Ex. naar Ojnene ere vendte, til een af Siderne, — 
Ved sin vilde Udstrækning forstorrer den vor Synskreds betydeli« 
gen, og tjener ligesom til at underrette vor Sjæl om, hvorhen vi, 
naar en Gjensrand. kræver vor Opmærksomhed , skulle rette vore 
Synsaxer for- at see. den bestemt- — Betragtet fra denne Syns- 
gunkt er denne Region af storste Vigtighed; maaskee staaer den og« 
saa i Forbindelse, med Blændingens. Nerver (nervi ciliares) og bi- 
drager derved tiL at modificere Blændingens Bevægelse eller Pu- 
pillens Storrelse , efter Objecternes, Frastand og Lysningens for- 
skjeliige Grad/ Fontanas Forsog synes at bekræfte denne For- 
modning. — Han fandt nemlig, at Lyset, naar det blev ledet 
giennenv en spids Tragt til selve Blændingen, ikke eggede den til 
Bevægelse , men at Pupillen iorst da antog en forholdsmæssig Stor- 
relse til Lysets- Indtryk , naar dette traf Nethinden, og denne ind- 
vendig fra, giennem Ciliar-Nerverne, virkede tilbage paa Blændingens 
irritable Trævler.. jfanin og flere Oculister, have ogsaa bemær- 
ket, at Pupillen kan være bevægelig, uagtet Nethinden er aldeles 
fcerdvat sin dyriske Folelse. *) Den ydere Flade af denne ud- 
*). Abho. u.. Beob. uber das. Auge, Berlin 1788* 
