2 4 f 
Folelse ( Sensibilitets animatis ) , synes ikke • at forhojes , men kun at 
blive mere nojagtig ved Organets idelige Brug og Anstrængelseu 
En Viinkjender, som har smagt mange Viin'sorter, har derved ikke 
faaet en stærkere Smag i Almindelighed, men kun en * finere, en 
meer bestem mande,, i Henseende til Vinen. Anderledes torholder 
det" sig med den dyriske Contractilitet. Oveisen gjor virkelig dens 
Udtryk mere kraftfuldt. Sjoueren har derfor udmærket Styrke i 
Armene og i Ryggen ; Dandseren og Cavalleristen i Benene 
Den hejre .Arms fortrinlige Styrke hos de fleste Mennesker, er 
afhængig .af dens dyriske Contractilitet , ikke af dens dyriske Fo- 
lelse. ' Man slutter altsaa urigtigen fra Armen til Ojer. At man let- 
tere vænner sig til at bruge den hojre, end den venstre Arm, har 
ydermere sin organiske Grund, beroer paa Forskjellen i Struktu- 
ren af Blodkarrene for begge Arme. Den hojre Arm - Pulsaare 
(arteria brachialis) og den hojre Hoved -Pulsaare {art. carotis) have, 
som bekjendt, et fælleds Udspring af Stor - Pulsaarens anonyme 
Green; paa den venstre Side ere derimod Arm- og Hoved -Pulssaren 
alt ved deres Udspring afdeelte i to særskiidte Grene. Pulsaarerne 
paa den hojre Side ere tillige kortere, og lobe desuden i en meget 
Tigere Retning ud fra Hjertet, end Pulsaarerne paa den venstre Side. 
Heraf folger, at Hjertet maae kunne virke med storre Kraft paa 
Blodet i åen" hojre Arm, og at denne i et givet Tidsrum maae 
faae mere Blod, end den venstre. Da nu Musklernes Styrke for- 
holder sig som Massen af Pulsaare -Blodet, der strommer igjennem 
dem , saa maae nodvendig den hojre Arms Muskelkraft være 
stærkere , saafremt ikke tilfældige Aarsager, Sygdomme elier des!, 
have hindret dens Brug og Oveise i en tidlig Alder. Strukturen 
Vid. Ssl. Skr. 1 80& iv Deiy 11 Hæfte. H h 
