- . Der kan da, i Folge disse Resultater, ikke spotges; 
Mennesket kun seer med eet eller med begge. Ojne tillige? Mm 
besvare dette Sporgsmaal med Ja! eller med Nej! saa vil Svaret 
alligevel kun. blive halv rigtigt, eller Jige ".urigtigt , haar det ikke 
hvo cl i fieer es i Overcensstem rnelse med O jets Organisation , og efter 
-de forskjelh'ge optiske Phænomener. — Da Dr. Gal!, for at be- 
viise, at Hjernens ene Halvkugle kan hvile, medens den anden be- 
styrer Menneskets intellecruelie Funetioner,. antager som afgjort , 
at vi kun see med eet Oje ad Gangen, og stotter -sig paa denne 
problematiske Sætning som paa et fyldestgørende Beviis; saa vil 
jeg her til Slutningen endnu soge at oplyse de Phænomener, der 
have ledet ham paa en saa urigtig Idee. De ere efter det forhen 
(pag, i g i) anforte Stæd af hans Lære , folgende : 
i) Holder man et uigjennemsigtigt Legeme,- £ Ex. en 
Blyantspen eller deslige, mellem Øjnene og et Lys, som man be- 
tragter noje, saa vil man bemærke, at Skyggen af Pennen ikke 
falder paa Spidsen af Næsen, men sædvanligt paa det hojre Oje ". - — 
Heraf, mener han, folger: "at man .sædvanligt kun seer med det 
hojre Oje, uagtet man har dem begge aabne ,og rettede mod et og 
samme Object," £ Ex. mod Lyset",. 
Fig. g- viser det urigtige i denne Slutning. - — Skyggen 
af et Objecr, som holdes foran et Lys, maae , efter Optikkens 
uimodsigelige Love, falde lige bag ved det, saa at Skyggen og 
Lyset beskrive en lige Linie, der overs kjæres af Objectet. — 
Holdes altsaa en Blyantspen ved r, saa vil dens Skygge, naar a er 
et Lys, falde lige paa Næsen n; men Mennesket vil da see Pennen 
Hh 2 
