244 
dubbelt og utydeligt, fordi den citer Øjnenes conccntnske. Stilling 
ikke holdes i een af Synsaxerne. Den, der anstiller Forsoget , vl! 
desaarsag flytte Pennen, enten til d paa hojre eller til d paa ven* 
stre, og Skyggen maae da" efter samme, optiske Lov falde enten 
paa Qjet u eller z. — Begge Stæder ere lige naturlige- — Naar Skyg- 
gen alligevel hu s de- fleste Individer, eller, som Gafl siger, sæd- 
vanligt, sees at falde paa det hojre Oje, saa er Grunden hertil 
liok denne, at man sædvanligt griber Pennen med den hojre Haand, 
og med srcrst Beqvémmeli*hed holder den for Synsaxen af det 
hojre Oje. — ' Man vil jo kun see Pennen, og har følgelig in- 
gen Grund til at lade den passere forbi Axen af det hojre Oje, 
hvor dens Skygge bemærkes forst, over til Axen af det ven- 
stre Oje. 
Magister Ecker&erg i Lund har ogsaa ved et direct Forscg 
oplyst det Urigtige i den hidhorende Punkt af Dr. GcMs Lære. 
35 For att ofveitygas 5 ', siger han, '*'att begge Ogonen aro verksam- 
ma afven vid Galts experiment med Blyertspennan , behofver man 
hlott attendera till tvenne ting, nemlig pennan och ljusveken* 
Man satter pennan i den direktion emeilan det ena ogat och lagan, 
att den alldeles bortskyler veken for det samina', hvilket ar latt 
att gora, då man låter det andra ogat vara tillsluret : nu opnar man 
afven detta; da man icke allenast ser pennan och lagan, utan til- 
iika hela ljusveken. Har vore detta mojligt, om icke begge ogo- 
nen verkade, och man derigenom ser pennan och veken i bredd > 
Hksom jemtc hvarandra''. *) — I ovrigt er dette galtske For- 
*) Galls Lara om Hjernan och Hiifvudslulen &c. Lund i$o6. p. 20» 
