£"£n anden end den, at bringe tre- Punkter, nemlig to, der angive 
Geværets Lob, og et tredie, eller det Object han vil tfaéffé, i lige 
Linie med hverandre. Denne Hensigt kan han umueligen opnaae 
til nogen Grad af 'Vished, naar han ikke sigter med eet 6je allene 
(bringer alle tre Punkter lige i dets Syns-Axe), og imidlertid hol- 
der det andet Oje tillakket. — For eet 6je ville de to n.r: :s:e 
Punkter repræsentere sig ligepaa det længst bort£ ggende, saaledes 
som jeg har givet mig den Ære at forklare det, ved at betragte 
Objecterne a 3 % paa Figuren 8 \ for begge Ojne derimod vilde kun det 
Object sees tydeligt, paa hvilket begge Synsaxer maatte træffe sam- 
men, og folgelig bleve da de Mærker, med hvilke der skulde sigtes, 
til ingen Nytte, og Skuddet usikkert. Herom kan man overbevise 
sig, naar man paa Afstandsmaaleren (Fig. q), bringer to eller tre 
Cylindere ved/ cg £ i lige Linie med Synsaxen af eet Oje, medens det 
andet er lukket, og derpaa tilhge aabner dette, for i uforandret 
Stilling at betragte de samme Objecter med dem begge. 
3) Eiideligen har Dr. Gafl ogsaa anfort den Bemærkning, 
''at Mennesket, der har begge Ojne aabne, og gaaer paa en jævn 
Flade, som er bedækket med Snee eller deslige, sædvanligen af- 
træder en skjæv Bane, fordi han afvextende sigter til sit foresatte 
Maal, snart med det eene, og snart med det andet Oje 5 '. 
Jeg tor haabe, at Selskabet ved de forhen anstillede Betragt- 
ninger er bleven overbeviist om , at denne Sætning staaer i Striid 
med de paalideligste optiske Phænomener, og finder det derfor 
upassende videre at oplyse det Urigtige i den. — Kun dette an- 
mærker jeg, at den Eenojede ligesaavel aftræder en skjæv Bane, 
som den, der har det skarpeste Syn paa begge Ojne; og det fordi 
