21 
af hvilke — — g^ osv. vende bort fra Beskueren, de andre frem mod ham. Paa Fig. 13 
C ses Sigsagstillingen ogsaa meget tydeligt. De vegetative Sideskud kunne være 5—10 
Cm. lange eller længere, og ere IV2 — 2 Mm, brede i tør Tilstand. 
Det hele Skudsystem er aabenbart et svikkelformet Sympodium, og det har ogsaa 
deri noget af Svikkelens Karakter, at Aksen ikke er ret, men krummer sig noget tilbage, 
idet Bladene staa nærmest paa den konkave Side , Sideskuddene paa den konvekse 
(Fig. 13 ^; Fig. 15). 
Bladene ere stilkede, for saa vidt som der er en nedre nøgen Del af 1 — 2 Cm. 
Længde (Fig. 13, 16). Pladen er omtrent forlænget ægdannet og dybt delt indtil 4 — 5 Gange 
i haarformede Afsnit. Afsnittene af 1ste Orden staa ligesom Sideskuddene paa Stængelen 
og som Bladafsnittene ellers hos Podostemaceerne alternerende til to Sider. Afsnittene af 
højere Orden ere mere eller mindre dikotomisk delte (Fig. 16). Bladafsnittene udfoldes i 
nedstigende Følge. De nederste kunne, som 
Fig. 16 viser, være ganske uudfoldede og ind- , 
rullede, medens de øverste ere helt udbredte. /^^3^»^éffib\ /Oi L^TT 
(Fig. 17, 13, 14); ikke sjældent have de en 
Antydning af dikotomisk Grening (Fig. 17 A). De enkelte (sidste) Stande ere omtrent 4 — 8 
Mm. lange. Blomsterne staa tydeligt i en Siksakrække (Fig. 17). 
Paa Hovedskuddenes Akser kan der hist og her bemærkes et lille fliget Skæl; i højere 
Grad gælder dette de vegetative Sideskud. Men paa Blomsterstandene blive|de særdeles tal- 
rige, saa talrige paa sine Steder, navnlig paa Undersiden, at de dække hverandre taglagt 
(Fig. 17). De staa paa alle Dele af Akserne, baade hvor der sidder Blomster og hvor der 
ingen sidder, og de staa paa alle Sider af Akserne. Jeg kan ikke paavise nogen Orden i 
deres Stillingsforhold; naar man ser hen til, at de ogsaa optræde paa Hovedskuddenes 
Stængler, synes det naturligt at betragte dem som Emergenser. De ere haandfligede, med 
ret smalle og spidse, ofte noget krummede Flige (Fig. 17 i?, C). De synes at være grønne, 
selv om Blomsterstandsakserne ere røde. De ere overordentlig rige paa Kisellegemer af 
samme Udseende som Hylsterets (se Fig. 18). 
Blomsterstandene staa dels direkte paa Hovedskuddet, nemlig i dettes øverste Del 
(Fig. 13^, 15), dels (paa dets nedre og mellemste Dele) paa Sideskud. Disses Løvblade 
ere mindre end Hovedskuddets, men Stillingen af Bladene og af Blomsterstandene svarer til 
Bladene kunne blive 10 — 12 Cm. lange. De 
maa i frisk Tilstand være mere eller mindre 
karmoisinrøde. 
Blomsterstandene ere ligeledes 
Svikler, som ere stærkt dorsiventrale , men 
hvis Akser i det hele ere temmelig rette 
Fig. 18. Sphærothylax Warmingiayia Gilg. 
A, Del af Hylsteret (^'"/i), og B, Kisellegemer af 
samme (""/i). — (E. TF). 
