52 
Skuddene ere ret rigt grenede med mange korte Grene, ret tykke. Det er tyde- 
lig den sædvanlige Podostemacé-Grening (Fig. 47 — jB^). Ældre, store Eksemplarer kunne 
have mange Blomster (Fig. 47 L) ; om disse ere delvis enligt stillede, eller om de alle staa 
gruppevist, kan jeg ikke afgøre. 
Bladene omfatte Blomsterne med brede Foddele, der kunne faa Udseende af 
selvstændige Skæl, hvorfra Weddells Udtryk 1. c: urhizomate crasso .... squamas frondi- 
formes præter folia agente«. Maaske er der ogsaa piadeløse Blade, reducerede til den 
brede Foddel ; dette kan jeg ikke se tydeligt, men det i Fig. 47 C afbildede Præparat tyder 
derpaa. Bladene ere 20 — 30 Cm. lange og have en lang (c. 10 Cm. Ig.i Stilk. Pladens 
Afsnit af 1. Orden ere ikke mange; den (falske) Gaffelgrening som Fig. 47 A viser, og 
som optræder straks fra først af, er meget karakteristisk, navnlig ved Sammenligning med 
M. Schiedeanum. 
Blomsterne ere først sænkede ned mellem Bladenes Foddele (Fig. 47 B, C), 
senere, efter Hylsterets Sprængning, langstilkede (Stilkene 2 — 3 Cm. Ig. ; Fig. 47 L). Hyl- 
steret er c. i Cm. Ig. Under Blomsten er Stilken lidt opsvulmet og gaar over i den 
Krave, der her fmdes ; Skaalen under den modne Kapsel er 1 — 1^ 2 Mm. bred (Fig. 47 K). 
Der er 5 — 8 smaa, liniedannede, langt tilspidsede Perigonskæl, og lige saa mange, dermed 
afvekslende Støvdragere (4—5 Mm. lange). Støvtraadene ere lidt bladagtige, og hist og her 
kunne to være forenede (Fig. 47 Z>, E), Pollenkornene ere enlige, med 3 Opspringssteder 
(Fig. 47 F.). Griflerne ere lidt kølledannede, undertiden lidt skæve i Spidsen, hvor Pollen- 
kornene sidde fast (Fig. 47 G, H); de ere indbyrdes frie eller næsten frie, og c. 1 Mm. 
lange. Kapselen er 4—5 Mm. lang. 
8. Om Podostemaceerues Slægter. 
I min Bearbejdelse af Familien Podostemaceæ i Engler og Prantis uNatiirliche 
Pflanzenfamilien.) (III, 2a; 1890) udtalte jeg: "In der Zukunft wird die Systematik sich 
ganz sicher wesentlich åndern miissen«. Tiden er heller ikke endnu moden til et virke- 
ligt begrundet, naturligt System af Slægterne; dertil mangle alt for mange paalidelige og 
omhyggelige Specialundersøgelser, hvilke ere langt mere nødvendige i denne Familie end 
i nogen anden , fordi dens indviklede og højst besynderlige morfologiske Forhold aldeles 
ikke have været forstaaede af de tidligere Bearbejdere og til Dels heller ikke ere det endnu. 
Der er desuden opstillet mange flere Arter paa slet og ufuldstændigt Mtiteriale end vist i 
nogen anden Familie, fordi Planterne meget ofte maltrakteres af Vandstrømmene, hvilket man 
ikke altid har forstaaet eller været tilstrækkeligt opmærksom paa (se f. Eks. Casteluavia 
