53 
princeps; Afhandl. II; 1882). Der er nu Udsigt til, at vi ville kunne gøre et stort Skridt 
fremad ved de indgaaende Undersøgelser, som Dr. John Willis foretager paa Ceylon 
paa et stort og fortrinligt , til Dels levende og af Frø opelsket Materiale af Indiens 4rter, 
og med store Forventninger imødeser jeg dette Arbejde. Ikke desto mindre vil jeg allerede 
nu forsøge at give en kort Oversigt over, hvorledes Slægterne bør knyttes til hverandre 
efter den, desværre ogsaa ret ufuldstændige, Kundskab, som jeg hidtil har kunnet faa til 
Familien. 
I Aaret 1849 delte Tulasne^) Familien i 2 Tribus : 1) Dioicæ s. Hydrostachijeæ, 
og 2) Androgynæ s. Eupodostemece. Den samme Inddeling findes i hans Monografi 
(1852) og, med Benævnelsen Subordines, hos Weddell i De Cand. Prodr. 17 (1873). 
Heri tror jeg, at der bør gøres den Forandring , som jeg har foreslaaet i Danske Vidensk. 
Selsk. Oversigt 1891 -), at Hydrostachydeerne hør udskilles som en egen Familie, Hydro- 
stachydaceæ, fra Familien Podostemaceæ. 
Under sin anden Tribus havde Tulasne 1849 to Subtribus: Achlamydeæ eller 
Lacideæ og Chlamydeæ eller Tristicheæ, en Inddeling der ligeledes er bevaret af ham 
(1852), men ikke af Weddell (1873), i det denne nemlig af Tulasnes Tristicheæ udskiller 
Weddellina som en sideordnet Afdeling, saaledes at han altsaa faar 3 sideordnede "Tri- 
bus »: Tristicheæ, Weddellineæ og Etipodostemoneæ. Jeg anser dette for urigtigt, ligesom 
ogsaa Hooker og Benthams Henførelse af Weddellina til Trib. Mourerece (Gen. Plant. 
III, 107) er urigtig. Tulasne har her haft et rigtigere Blik; Weddellina er sikkert nær- 
mest beslægtet med Tristicha, om end ret afvigende og enestaaende, og bør forenes med 
de to andre Slægter, Tristicha og Laivia (Terniola) til én Underfamilie, for hvilken Tu- 
lasne's gamle Navn bør beholdes, Tristicheæ (eller Chlamydeæ). Karakteristisk for denne 
er: Blomsterne have intet Hylster (Spathella), men et veludviklet, oftest endog sambladet 
Bioster, og en 2 — 3-rummet Kapsel med lige store Klapper. Hos Laivia og Weddellina 
ere Blomsterne radiære, hvilket vel maa sættes i Forbindelse med, at de blomstrende Skud 
ere mere lodret stillede end hos Tristicha, hvis Skud ere stærkt dorsiventrale. 
Om Weddellina' s Moviologi have vi nu gode Oplysninger af Goebel (1893; Pflanzen- 
biologische Schilderungen, Bd. 2) og Wåchter (1897; Flora 83). Om Tristicha har jeg givet 
Oplysninger i 5te Afhandling (1899) og ovenfor; der er endnu meget tilbage at oplyse. 
Laivia har jeg omtalt 1891 i Afhandling IV; ogsaa om denne Slægt og dens Arter bør 
nye Undersøgelser afventes. Den fortjener vistnok at deles i flere Slægter. Hos nogle er 
det thalløse, til Underlaget fæstede Legeme dannet alene af en skorpeformet Rod, der 
minder om en Skorpeliken; hos andre er det derimod fremgaaet af en Sammensmæltning 
') Podostemacearum synopsis monographica i Ann. d. se, 3. Sér., XI, p. 87. 
^) Eug. Warming, Note sur le genre Hydrostachys. 
