266 
52 
karakteristiske er imidlertid, at hele Skallen er dækket af meget talrige, Qne Ribber, hvoraf 
en Del har deres Udspring helt inde ved Navlen, medens andre først begynde raed og 
atter andre raed ^/s af Sidens Højde ; Afstanden mellem Ribberne bliver derfor omtrent ens 
overalt; ligeledes have de overalt omtrent samme Styrke; de ere alle noget fremadbøjede. 
Enkelte Eksemplarer have desuden 1 eller 2 Rækker af Knuder paa hver Side. 
De danske Eksemplarer stemme, saavidt ses kan, godt overens med Schlcters Be- 
skrivelse. SchløterM antager, at den af Puggaard^) fra Møen anførte Sc. striatus Mant. skal 
være identisk med -Sc. Romeri d'Orb. Jeg har ikke i Samlingen kunnet linde noget Eks- 
emplar med Pcggaards Etikette; Scaphiter synes i det hele taget at være ret sjældne paa 
Møen. De Eksemplarer, som opbevares i Mineralogisk Museum, ere alle temmelig daarlig 
bevarede, men i hvert Fald et af dem synes at være Sc. Romeri d'Orb. 
Yngre Senon. Skrivekridt: ?Møens Klint (1 Ekspl.). Stevns Klint (4 Ekspl.). — 
Restrup (1 Ekspl.). Aalborg (2 Ekspl). 
Scapliites tridens Kner? 
1850. Scaphites tridens Kner, Verst, des Kreidemergels von Lemberg. S. fO, Tav. 2, Fig. 1. 
1851. Amnionites nutfieldiensis Sow.? Puggaard, Møens Geologie. S. 88. 
1876. Scaphites tridens Kner; Schluter, Cephalop. d. ob. deutsch. Kreide. II. S. 94, Tav. 28, Fig. 1—4. 
Denne store Arts Forekomst i vore Kridtaflejringer er ikke fuldstændig sikker. Det 
eneste Stykke, som muligvis maa regnes herhen, er et stort Brudstykke af en Ammonit, 
som allerede i sin Tid blev undersøgt af Schldter. Da Materialet ikke er bleven forøget 
siden den Tid, skal jeg her kun anføre, hvad Schlcter^) skriver om dette Stykke: 
i'Pcggaard^) hat einen Ammonites Nutfieldiensis Sow.? in seinem Verzeichnisse der 
Versteinerungen von Moen aufgefiihrt. Das Originale.xemplar Puggaards, welches im Museum 
der Universitåt zu Kopenhagen aufbewahrt vvird, konnte Redner [ScHLfTER] vergleichen. Es 
stellt etwa ^13 eines geblåhten, macrocephalenartigeu Gehåuses von circa 5 Zoll Durch- 
messer dar, an dem die letzten 3 Zoll des åusseren Umganges verschoben sind. Der 
Nabel ist eng; keine Kante: die wolbigen Flanken verlaufen in den runden Bauch. 
Hocker sind nicht vorhanden. Rippeu umgeben das ganze Gehause ; sie sind rund und 
ihre Zwischenråume von gleicher Breite, namentlich an der Aussenseite; sie sind nach 
vorn gebeugt und theilen sich auf und ^'3 der Seilenhohe. Ein Ammonit von åhnlicher 
Beschaffenheit ist aus oberen Kreideschichlen nicht bekaiiut . dagegen hietet der spiral- 
") ScHLitTER, 1. c. S. 90. 
") Puggaard: Geologie der Insel Mnen. S. 18. 
') Schluter i Sitzungsber. der niederrliein. Geseils. fur Natur- und lleilkuudc in Bonn: Febr. 1S74. 
S. 4—5. 
*) Puggaard: Geologie der Insel Moen. .S. 18. 
